Hogyan csökkenti a klímaváltozás élelmiszereink tápanyagtartalmát
-
0:02 - 0:07Yogi Berra amerikai baseballjátékos,
modern korunk bölcse mondta egyszer: -
0:07 - 0:10"Ha nem tudjuk, hova megyünk,
előfordulhat, hogy sosem érkezünk meg." -
0:11 - 0:17Tudományos ismereteink segítségével
ma jobban értjük és világosabban látjuk, -
0:17 - 0:21milyen jövő elé nézünk
a klímaváltozás korában, -
0:21 - 0:23és milyen hatása lehet
ennek az egészségünkre. -
0:24 - 0:27Ma arról szeretnék beszélni,
mik a következményei annak, -
0:27 - 0:32hogy a fosszilis üzemanyagok elégetése
során keletkezett üvegházhatású gázok -
0:32 - 0:36csökkentik élelmiszereink tápanyagértékét.
-
0:37 - 0:39Kezdjük a táplálkozási piramissal.
-
0:39 - 0:41Ezt mindannyian jól ismerjük.
-
0:41 - 0:44Kiegyensúlyozott étrendre
mindenkinek szüksége van. -
0:44 - 0:45Szükségünk van fehérjékre,
-
0:45 - 0:47szükségünk van mikrotápanyagokra,
-
0:47 - 0:49és szükségünk van vitaminokra.
-
0:49 - 0:51Ez tehát egy lehetőség arra,
hogy átgondoljuk, -
0:51 - 0:54hogyan juthatunk hozzá
napi szükségleteinkhez -
0:54 - 0:56egészségünk fenntartása érdekében.
-
0:56 - 0:59De nem csak azért eszünk, mert kell.
-
0:59 - 1:01Azért is eszünk, mert enni jó.
-
1:01 - 1:04Itt van a kenyér, a tészta, a pizza
-
1:04 - 1:08és még jó pár élelmiszer, ami fontos
szerepet tölt be emberi kultúránkban. -
1:08 - 1:09Imádunk ilyesmit enni.
-
1:10 - 1:12Ezek tehát táplálkozási
-
1:13 - 1:15és kulturális szempontból is fontosak.
-
1:16 - 1:21A szén-dioxid szintje az ipari forradalom
óta folyamatosan nő. -
1:21 - 1:27Koncentrációja 280 ppm (rész/millió)
értékről napjainkra 410 ppm-re növekedett, -
1:27 - 1:29és tovább nő.
-
1:29 - 1:33A növények a növekedéshez szükséges
szénmennyiséget szén-dioxidból nyerik. -
1:33 - 1:35Magukba szívják
-
1:35 - 1:36és lebontják,
-
1:36 - 1:40hogy kivonják belőle a szenet.
-
1:41 - 1:44A talajból is vesznek fel tápanyagokat.
-
1:44 - 1:48A szén-dioxid tehát
a növények élelmiszere, -
1:49 - 1:53és ha azt nézzük, hogy a szén-dioxid
koncentráció nő, -
1:53 - 1:57élelmiszerellátási szempontból ez akár
az egész világ számára jó hír is lehetne, -
1:57 - 2:01hiszen lehetővé teszi, hogy minden nap
mindenkinek elegendő élelem jusson. -
2:01 - 2:07Ma 820 millió ember számára
szerte a világon nincs elég táplálék. -
2:07 - 2:11Sokan írtak már arról,
hogy a megnövekedett CO2-koncentráció -
2:11 - 2:13hogyan segíti a szükséges
táplálékmennyiség biztosítását. -
2:14 - 2:19Ahhoz, hogy 2050-ben elegendő
élelmiszer jusson 9-10 milliárd embernek, -
2:19 - 2:23növelnünk kell a mezőgazdasági
termelés hatékonyságát, -
2:23 - 2:26és el kell érnünk a kitűzött
Fenntartható Fejlődési Célokat, -
2:26 - 2:28különösen a kettes számút,
-
2:28 - 2:31mely szerint fel kell
számolnunk az éhezést, -
2:31 - 2:33javítanunk kell az élelmiszerek
tápanyagértékét, -
2:33 - 2:37és biztosítanunk kell, hogy mindenki
hozzájuthasson a szükséges élelemhez. -
2:37 - 2:41Tudjuk, hogy a klímaváltozás
befolyásolja a mezőgazdasági termelést. -
2:41 - 2:43Tudjuk, hogy a Föld ma
kb. egy fokkal melegebb, -
2:43 - 2:45mint az iparosodás előtti korban.
-
2:46 - 2:49Ez pedig a világ számos pontján kihat
a hőmérsékletre és a csapadékmennyiségre, -
2:50 - 2:51ami befolyásolja
-
2:52 - 2:55a mezőgazdaság termelékenységét.
-
2:56 - 3:00És nemcsak hőmérséklet-
és csapadékváltozással kell számolnunk, -
3:00 - 3:01hanem az extrém időjárással is.
-
3:02 - 3:05Olyasmire gondolok, mint a hőséghullámok,
az árvizek és az aszályok, -
3:05 - 3:09melyek komoly hatással vannak
a termelékenységre. -
3:11 - 3:13A megnövekedett szén-dioxid mennyiség
-
3:13 - 3:16azon túl, hogy segíti
a növények fejlődését, -
3:16 - 3:19más következményekkel is jár.
-
3:19 - 3:22Ha ugyanis a növények
több szén-dioxidhoz jutnak, -
3:22 - 3:26több szénhidrátot, cukrot
és keményítőt állítanak elő, -
3:26 - 3:31és ezzel csökken bennük a fehérjék
és egyéb fontos tápanyagok koncentrációja. -
3:31 - 3:38És ez élelmiszerbiztonsági szempontból
nagyon fontos lehet a jövőben. -
3:39 - 3:42Néhány napja egy klímaváltozásról szóló
kerekasztal-beszélgetésen elhangzott, -
3:42 - 3:46hogy a szakértők
ötheted részben optimisták: -
3:46 - 3:49derűlátóak ugyanis a hét öt napján,
-
3:49 - 3:52a másik két napon pedig ezt beszélik meg.
-
3:53 - 3:55Ha a mikrotápanyagokra gondolunk,
-
3:55 - 4:00ezeknek szinte mindegyikét érinti
a magas CO2-koncentráció. -
4:00 - 4:02Különösen kettőt: a vasat és a cinket.
-
4:02 - 4:06Ha nem jutunk elég vashoz,
vashiányos vérszegénység alakulhat ki. -
4:06 - 4:09Ennek tünetei például
a fáradékonyság és a nehéz légzés, -
4:09 - 4:13de néhány igen súlyos következménye is
lehet ennek a hiánybetegségnek. -
4:13 - 4:14Ha nem jutunk elég cinkhez,
-
4:14 - 4:17nem lesz étvágyunk.
-
4:17 - 4:19Ez is komoly probléma ma a világban.
-
4:19 - 4:22Körülbelül egymilliárd ember
szenved cinkhiányban. -
4:22 - 4:25A cink nagyon fontos az anyák
és gyermekek egészségvédelmében. -
4:25 - 4:27Hatással van a növekedésre.
-
4:28 - 4:32B-vitaminokra több okból is
szükségünk van. -
4:32 - 4:35Ezek segítenek abban, hogy az élelmet
energiává alakítsuk át. -
4:35 - 4:36Nagyon fontosak
-
4:36 - 4:40a test különböző fiziológiai
feladatainak ellátásához. -
4:40 - 4:43Ha a növényekben több a szén-dioxid,
-
4:43 - 4:44kevesebb bennük a nitrogén,
-
4:44 - 4:46és így kevesebb a B-vitamin is.
-
4:47 - 4:49És nem csak rólunk, emberekről van szó.
-
4:49 - 4:51Érinti ez például
a szarvasmarha-állományt is, -
4:51 - 4:54hiszen a legelők minősége is romlik.
-
4:54 - 4:57Valójában érint mindenkit,
aki növényi táplálékot fogyaszt. -
4:57 - 5:01És gondoljuk kis kedvenceinkre:
a cicákra és a kutyákra is. -
5:01 - 5:05Ha megnézik a nekik készült
eledelek címkéit, látják, -
5:05 - 5:09ezekben is jelentős mennyiségű gabona van.
-
5:09 - 5:11Tehát mindenkit érint ez a probléma.
-
5:11 - 5:14Honnan tudjuk, hogy gond van?
-
5:14 - 5:16Alátámasztják ezt terepkutatások,
-
5:16 - 5:19valamint laboratóriumi
vizsgálatokra épülő kutatások is. -
5:19 - 5:21Mit is takarnak a terepkutatások?
-
5:21 - 5:25És itt hadd korlátozzam a kérdést
a búzára és a rizsre. -
5:25 - 5:27Ebben az esetben
például rizsföldeket vizsgálnak, -
5:27 - 5:29melyeket parcellákra osztanak:
-
5:30 - 5:32mindig ugyanazokat a parcellákat nézik,
-
5:33 - 5:34ahol ugyanaz a talaj,
-
5:34 - 5:36ugyanaz a csapadékmennyiség,
-
5:36 - 5:38minden ugyanaz.
-
5:38 - 5:42Annyi a különbség, hogy egyes parcellák
légkörébe több szén-dioxidot juttatnak. -
5:43 - 5:44Így össze tudják hasonlítani
-
5:45 - 5:48a mai körülményeket azzal,
-
5:48 - 5:53ami az emelkedő szén-dioxid szint
mellett a jövőben várható. -
5:53 - 5:56Magam is részt vettem
az egyik ilyen kutatásban. -
5:56 - 6:0118 rizstáblát tanulmányoztunk
Kínában és Japánban. -
6:01 - 6:04A termesztés ebben az esetben is
olyan körülmények közt történt, -
6:04 - 6:06amely az évszázad későbbi
időszakában várható. -
6:07 - 6:09Mutatom az eredményeket.
-
6:09 - 6:12A fehér oszlop a mai helyzetet mutatja,
-
6:12 - 6:16a piros pedig a jövőbelit.
-
6:17 - 6:20Ahogy látjuk, itt 10%-kal
kevesebb a fehérjetartalom, -
6:21 - 6:25kb. 8%-kal kevesebb a vas,
és kb. 5%-kal kevesebb a cink. -
6:25 - 6:28Ez nem tűnik nagy különbségnek,
-
6:28 - 6:32de ha belegondolunk
a szegényebb rétegek helyzetébe, -
6:32 - 6:35akik elsősorban keményítőtartalmú
élelmiszereket fogyasztanak, -
6:35 - 6:37ez a helyzet a már ma is nélkülözőnek
-
6:37 - 6:40még több nélkülözést jelent,
-
6:40 - 6:42és ez egyidejűleg sokféle
egészségügyi problémát is okoz majd. -
6:43 - 6:46A helyzet még súlyosabb
a B-vitaminok esetében. -
6:46 - 6:50Ha megnézzük a B1- és B2-vitamin szintjét,
-
6:50 - 6:52látjuk, hogy ez kb. 17%-kal kevesebb.
-
6:52 - 6:58A pantoténsav, vagyis a B5-vitamin
szintje 13%-kal csökkent. -
6:58 - 7:01A folsav 30%-kal.
-
7:01 - 7:05És itt most a kutatási mérések
átlagáról beszélünk. -
7:05 - 7:09A folsav fontos szerepet játszik
a terhesség korai szakaszaiban. -
7:09 - 7:12Azoknak a várandós nőknek,
akik nem jutnak elég folsavhoz, -
7:12 - 7:15nagyobb valószínűséggel születik
gyermeke rendellenességgel. -
7:15 - 7:20Ezek tehát nagyon komoly
lehetséges egészségügyi következmények, -
7:20 - 7:22ha a CO2-szintje tovább nő.
-
7:24 - 7:25Egy másik példa.
-
7:25 - 7:29Chris Weyant és kollégái azt modellezték,
-
7:29 - 7:34milyen következményei vannak a CO2
emelkedésének a vas és cink szintjére – -
7:34 - 7:36ők csak a vasat és a cinket nézték –,
-
7:36 - 7:39és hogy mik a lehetséges
egészségügyi kockázatok. -
7:39 - 7:42Nézték a maláriát, a hasmenéses
betegségeket, a tüdőgyulladást, -
7:42 - 7:44a vashiányos vérszegénységet,
-
7:44 - 7:48és azt, mire számíthatunk 2050-re.
-
7:48 - 7:50Minél sötétebb egy adott szín,
-
7:50 - 7:52annál súlyosabbak a következmények.
-
7:52 - 7:55Láthatjuk tehát, hogy ez elsősorban
-
7:55 - 7:57Ázsiát és Afrikát érinti,
-
7:57 - 8:01de ne feledkezzünk meg arról sem,
hogy például az Egyesült Államokban, -
8:01 - 8:02vagy az európai országokban,
-
8:02 - 8:05szintén érintett a lakosság –
-
8:05 - 8:09becslések szerint
mintegy 125 millió ember. -
8:10 - 8:14A kutatók modellezték azt is,
mi lenne a leghatékonyabb ellenlépés. -
8:14 - 8:18Arra jutottak, hogy a megoldás az lenne,
ha az évszázad közepéig -
8:19 - 8:22csökkentenénk az üvegházhatású
gázok kibocsátását, -
8:22 - 8:24így az évszázad második felében
-
8:24 - 8:27már nem kellene aggódnunk
a következmények miatt. -
8:29 - 8:31Ezek a kísérletek, vagyis a modellezés
-
8:31 - 8:34magát a klímaváltozást
nem vette figyelembe. -
8:34 - 8:37Csak a szén-dioxidra koncentráltak.
-
8:38 - 8:40Ha viszont a két hatást összeadjuk,
-
8:40 - 8:43a várható következmények sokkal
súlyosabbak, mint ahogy eddig bemutattam. -
8:44 - 8:47Nagyon szeretném elmondani önöknek,
-
8:47 - 8:52hogyan változott meg nagyszüleink kora óta
-
8:52 - 8:55a reggelink és az ebédünk
-
8:55 - 8:57tápanyagtartalom tekintetében.
-
8:58 - 8:59De nem tudom.
-
8:59 - 9:02Ezzel kapcsolatban nincsenek még
kutatási eredményeink. -
9:02 - 9:06Szeretnék választ adni arra is,
hogy az élelmiszerellátás biztonságát -
9:06 - 9:08hogyan befolyásolják ezek a tényezők,
-
9:08 - 9:09de erről sem tudok beszámolni.
-
9:09 - 9:12Ezzel kapcsolatban sincsenek eredményeink.
-
9:12 - 9:16Sok mindennek kell még
utánajárnunk ezen a területen, -
9:16 - 9:20ide értve azt is, hogy mik
a lehetséges megoldások. -
9:20 - 9:23Ma ugyanis nem tudjuk még pontosan,
-
9:23 - 9:25de egy sor lehetőségünk van.
-
9:26 - 9:28Fejlett technológia áll rendelkezésünkre.
-
9:28 - 9:31Aztán itt a növénynemesítés,
a táplálék-összetétel biztosítás. -
9:31 - 9:33A talajminőség is sokat jelenthet.
-
9:33 - 9:36És természetesen jó lenne tudni,
-
9:36 - 9:40hogy ezek a változások
hogyan hatnak majd az egészségünkre, -
9:40 - 9:43valamint gyermekeink
és unokáink egészségére. -
9:44 - 9:47Mindehhez viszont időre
és pénzre van szükség. -
9:47 - 9:51Sok időbe telik, míg minden
kérdésünkre választ kapunk. -
9:51 - 9:55Nincs olyan országos testület
vagy üzleti csoport, -
9:55 - 9:57aki az ilyen kutatásokat finanszírozná.
-
9:58 - 10:03Nagy szükségünk van pedig forrásokra,
hogy meg tudjuk határozni az irányt. -
10:04 - 10:06Addig annyit tehetünk,
-
10:07 - 10:12hogy biztosítjuk, hogy mindenki teljes
értékű élelmiszerekhez jusson hozzá – -
10:13 - 10:17és nemcsak a föld gazdagabb részein,
hanem mindenhol. -
10:18 - 10:22Az is fontos, hogy egyénileg
és társadalmi szinten is csökkentsük -
10:22 - 10:26az üvegházhatású gázok kibocsátását
és így a ránk váró kihívásokat. -
10:28 - 10:32Szoktuk mondani:
"Ha az oktatás szerinted drága, -
10:32 - 10:34gondolj bele, milyen drága a tudatlanság!"
-
10:34 - 10:39Ne jussunk el idáig.
Vállaljunk anyagi áldozatot önmagunkért, -
10:39 - 10:40a gyermekeinkért
-
10:40 - 10:41és a bolygónkért.
-
10:41 - 10:42Köszönöm.
-
10:42 - 10:45(Taps)
- Title:
- Hogyan csökkenti a klímaváltozás élelmiszereink tápanyagtartalmát
- Speaker:
- Kristie Ebi
- Description:
-
A levegő növekvő karbonkoncentrációja miatt a növények gyorsabban nőnek, de van ennek rejtett veszélye is. Így ugyanis a növényekben kevesebb lesz a tápanyag és a vitamin, ami viszont az emberiség fennmaradásához nélkülözhetetlen. Kristie Ebi járványszakértő globális élelmiszerbiztonsági kérdésekről szóló előadásában az egyre erősödő tápanyagkrízis lehetséges egészségügyi kockázatairól beszél, és ismerteti, milyen lehetőségeink vannak arra, hogy biztosítsuk, hogy az emberek megfelelő mennyiségű és egészséges élelmiszerekhez juthassanak.
- Video Language:
- English
- Team:
closed TED
- Project:
- TEDTalks
- Duration:
- 11:00
![]() |
Zsófia Herczeg commented on Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious | |
![]() |
Csaba Lóki commented on Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious | |
![]() |
Csaba Lóki approved Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious | |
![]() |
Csaba Lóki edited Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious | |
![]() |
Zsuzsa Viola accepted Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious | |
![]() |
Zsuzsa Viola edited Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious | |
![]() |
Zsuzsa Viola edited Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious | |
![]() |
Zsuzsa Viola edited Hungarian subtitles for How climate change could make our food less nutritious |
Csaba Lóki
Sziasztok!
Jobb elkerülni az indexeket, mert nem mindig szeretik a lejátszók. Ha elrontottam valamit, szóljatok!
Zsófia Herczeg
Szia Csaba!
Köszi, hogy javítottad.
Részemről jó így. :-)
Zs.