Letalski promet se širi.
Da boste dobili lažjo predstavo,
kako razširjen je letalski promet v današnjem času,
si lahko za mano ogledate trenutno radarsko sliko
letalskega prometa nad Evropo.
Kot sem že omenil, se letalski promet širi,
ampak mnoga letališča niso sposobna
in v bližnji prihodnosti ne bodo sposobna
prevzeti bremena vsega letalskega prometa na svoja pleča,
ker so zgrajena v središčih mest in se nimajo kam širiti.
To je problem in ta problem sem prvič zasledil,
ko sem se v osmem razredu odpravil
na šolsko izmenjavo na počitniški otok Madeira na Portugalskem.
Madeira je gorat otok sredi Atlantskega oceana
in zato za letališče niso imeli veliko prostora.
Tako da so morali letalsko stezo zgraditi kar na stebrih.
Zelo me je presenetilo tudi to,
da letališče zavira turistični razvoj otoka,
saj ne more sprejeti vseh turistov,
ki bi radi obiskali ta zelo zanimiv in pester otok.
Takrat sem prišel na prvo idejo,
da bi lahko letala parkirali na letaliških terminalih v obliki valja.
Oblika kroga je predvsem zelo prostorsko učinkovita,
saj največ neizkoriščenega prostora pri letaliških terminalih
predstavljajo prav letalska krila.
Teh pa vi ne morete nikamor spraviti ali zložiti.
Tako se lahko na letališki terminal v obliki kroga
na manjšem prostoru spoji kar največ letal.
Za še dodatno prostorsko učinkovitost
pa smo dodali vdolbine na terminalu,
ki omogočajo krajši čas spojitve letala s terminalom.
S tem smo se znebili tudi letaliških mostičkov,
ki so ravno tako prostorsko zelo potratni.
Letalski promet se širi,
ampak vreme v zadnjem času odhaja zmeraj bolj v ekstreme.
Lahko se spomnite, kaj se je dva dni nazaj zgodilo na Filipinih,
ko je tajfun popolnoma uničil eno izmed zelo prometnih filipinskih letališč.
Da bi letala zaščitili pred vremenskimi ekstremi,
jih moramo spraviti v hangarje.
Ampak, kot sem že prej omenil,
veliko letališč sploh nima prostora za izgradnjo hangarjev,
zato lahko letala zaščitite le tako, da jih poselite pod zemljo.
Tako sem ustvaril letališče pod zemljo.
S tem bi letališča dobila veliko novega uporabnega prostora
in letališče pod zemljo bi delovalo kot veliko zaklonišče za veliko število ljudi,
kamor bi se lahko umaknili med ekstremnim vremenom
in bombnimi napadi na vojnih območjih.
Trenutno imamo v razvoju še ene terminale, ki še nimajo imena.
Prednost teh terminalov je, da jih lahko gradite na kateri koli letališki terminal.
Čakalnico smo postavili nad terminal, s tem pa tudi skrajšali
čas odhoda potnikov iz letala in prihoda novih potnikov v letalo,
kar pa je zelo pomembno pri zelo prometnih letališčih.
In da bi si vse ideje lahko ogledali na enem projektu,
smo iz majhnega letališča na Madeiri, ki zavira razvoj turizma,
ustvarili novo letališče na Madeiri.
Na letališču bi bilo po moji ideji prostora za kar 155 letal več
in tudi letališko stezo smo podaljšali na 3600 metrov,
da omogoča sprejemanje tudi največjih letal.
Drugo področje, na katerem delujem, je vesoljska arhitektura.
Vesolje me že od nekdaj privlači.
Zelo veliko člankov berem ravno na temo kolonizacije Marsa in Lune,
ampak znanstveniki v današnjem času hočejo poslati ljudi na Mars
z eno raketo z Zemlje
in od te rakete bi se na koncu vrnila samo ena majhna kapsula nazaj na Zemljo.
Zato sem pomislil, da bi lahko na Mars ali na Luno
odšli kar preko mednarodne vesoljske postaje.
Tako bi se astronavti najprej z majhnimi vesoljskimi taksiji
odpeljali do vesoljske postaje in tam preživeli prvi mesec bivanja v vesolju.
Ta čas bi izkoristili za navajanje na breztežnostno stanje.
Nato bi vstopili v modul
in modul bi se odcepil od vesoljske postaje
in se usmeril proti Marsu ali Luni.
Ko bi se približal Marsovi ali Lunini orbiti,
bi se utiril v orbito in se spojil z drugo vesoljsko postajo,
ki kroži okrog Marsa ali Lune.
Tako bi modul preživel par tednov, tačas pa bi se skupina šestih astronavtov
odpravila na Mars in tam opravila različne naloge.
Po končani misiji pa bi se astronavti ponovno vrnili v modul
in se odpravili proti Zemlji.
Prednost takega potovanja pa je predvsem prostor.
Prostor je v vesolju zelo pomemben; naj vam omenim samo to, da potovanje
v eno smer proti Marsu traja kar devet mesecev.
Da si boste lažje predstavljali, kako pomemben je prostor,
se poskušajte zapreti za devet mesecev v manjše stanovanje, pa bomo videli,
koliko časa boste lahko preživeli.
Ob vseh teh projektih pa sem od svojih mentorjev poslušal le eno in isto poved:
"Otroci so res bolj inovativni kot odrasli."
Ker pa temu nisem verjel, sem moral poskusiti.
Človekova želja je že od nekdaj, da bi osvojil neznane svetove,
najprej prišel tja in se na koncu tam tudi za stalno naselil.
V ta namen sem testiral otroško inovativnost na učencih
devetega razreda in dijakih prvih letnikov gimnazije.
Sprva sem pričakoval morda pet, šest ljudi,
ampak na koncu se jih je v projekt vpisalo kar 14.
Nastalo je sedem popolnoma različnih predlogov za vas na Marsu ali na Luni.
Zakaj sem se odločil za Mars ali Luno, je odgovor čisto preprost.
Mars kot planet z najbolj podobnimi razmerami, kot jih ima Zemlja,
Luna pa kot Zemlji najbližji vesoljski objekt.
Vsaka ideja je po svoje zelo posebna.
V vsako idejo je bilo vloženih kar nekaj ur truda - tudi nočnih.
Ampak najpomembneje je, da se otroci niso nikdar predali.
Zmeraj so vztrajali na svoji poti, kar me je tudi zelo presenetilo.
Ko sem recimo povedal, da nekaterih stvari ne morejo zgraditi
ali pa jih je nemogoče narediti,
so ubrali drugo pot, ampak na koncu prišli do svojega rezultata,
katerega so si zadali na začetku.
Zelo me je presenetilo tudi to,
da so učenci ves čas črpali znanje in ves čas po internetu iskali možne rešitve,
kaj so znanstveniki že predvideli pred njimi
in jih poskušali - kar je najpomembneje - tudi preseči.
In to jim je definitivno uspelo.
Pri projektu me je presenetilo predvsem to,
da so sodelovali samo trije fantje, ostalo so bila samo dekleta.
Čeprav je stvar tehničnega tipa, očitno v današnjem času
tehnika bolj zanima dekleta kot fante,
kar je po svoje tudi zelo spodbudno za naprej.
Na koncu pa lahko zaključim le z enim stavkom:
otroška inovativnost je zmeraj prisotna, ne glede na okolje.
Le najti jo je treba in izkoristiti.
Hvala.