- A kurzusnak ebben a részében a kereskedelmet vesszük, egyik
kedvenc közgazdasági témámat és a közgazdaságtan egyik legalapvetőbb
részét. Először beszélünk a kereskedelem nagy elméleteiről. Miért kereskedünk? Melyek
a kereskedelem előnyei? Mi a viszonylagos versenyelőny? Később ebben a
részben, leásunk a kereskedelem mikroökonómiájához. Hogyan elemezzük
a kereskedelmet a kereslet-kínálattal, megszokott eszközeinkkel? Most megnézzünk
a kereskedelem főbb okait. Fókuszáljunk a kereskedelem három előnyére.
Először is, a kereskedelem növeli az emberek jólétét, amikor eltérő az ízlésük. Másodszor,
a kereskedelem növeli a termelékenységet a specializáció és a tudásmegosztás
révén. Harmadszor, a kereskedelem növeli a termelékenységet a specializáció révén
a komparatív versenyelőny szerint. Ebből az első kettőt tárgyaljuk ebben a videóban
és a viszonylagos versenyelőnyt a következőkben. Az első pont, a kereskedelem
hozzájárul az emberek jóllétéhez, amikor eltérő az ízlésük. Egyszerű és ösztönös
ugyanakkor mély és alapvető. Vessünk egy pillantás egy cégre, mint az eBay. eBay kiemelkedő abban,
vett alacsonyan értékelt javakat és átalakította magasan értékelt javakká,
csupán azáltal, hogy összekapcsolata a vásárlókat az eladókkal. Szinte a semmiből, eBay
értéket hozott létre. Tehát, azáltal, hogy vette a javakat, amikre az eladó szemétként tekintett és
melyek a pincében hevertek, és aztán azáltal, hogy talált vásárlót, aki szeretné ezeket a javakat és
átruházta ezeket a javakat a vásárlóra, ezááktal mind a vásárlót, mind az eladót
jobb helyzetbe hozta. Ismét, mi átruházunk javakat emberektől
akik alacsonyra értékelik, emberekre, akik magasan, ezáltal nettó nyereséget létrehozva.
Mind az eladó, mind a vásárló jobb helyzetbe került. Az első pont az, hogy a kereskedelem
lehetővé teszi, hogy kivegyük a legnagyobb értéket azokból a javakból, melyekkel rendelkezünk. De a
második pont még ennél is fontosabb, mert azt mondja, hogy kereskedelemmel
teljesen új javakat hozhatunk létre, javakat, melyeket kereskedelem nélkül lehetetlen lenne.
Az elgondolás itt az, hogy a kereskedelem fejlődéshez és tudásnövekedéshez
vezet és ez fellendíti a termelékenységet. Gondoljunk például az orvosokra.
Az orvosok specializálódnak. Egyik a fülekre, orra és torokra, másik
a szívbetegségekre, harmadik a mellrákra és így tovább és így tovább. Ha mind
ezen orvosok közül meg kellene tanulja mindazt, amit a másikok tudnak, a teljes
összeadott tudás sokkal kevesebb lenne. Specializációval az összes orvos többet tanul,
és az összesített tudásuk is sokkal több. Sokkal jobb egészségügyi ellátást
kapunk azáltal, hogy ezek a specialistáink vannak. Hasonlóan, ha nekem kellene megtermelnem
az ételem és megvarrni a ruháim, elkészíteni a cipőm, éheznék, rosszul
öltözött lennék és nem lennének jó cipőim. Bizonyára nem tudnék sokat a
közgazdaságtanról. Egyszerűe nem lehetséges egy személy számára, hogy mindent
tudjon. Még az sem lehetséges egy ember számára, hogy mindent tudjon egyetlenegy
témáról sem. Akárhogy is, a secializáció, lehetővé teszi, hogy egy teljes embercsoport tudásának
összefésülése sokkal széleskörűbb legyen, mint bármely agyé önmagában. Kereskedelem nélkül
nem lehetséges specializáció. Nem tudtam volna közgazdaságtanban szakosodni
ha nem tudtam volna, hogy el tudom adni a közgazdasági szolgáltatásaim, a
közgazdasági oktató szolgáltatásaim és a fizetésem fejében ételt, javakat és cipőt vásárolni.
Ismét a kereskedelem az, ami lehetővé teszi a szakosodás működését. Nézzük
ezeknek a farmereknek a képeit Vietnamban, ahol a munkaerő 60%-a még mindig a mezőgazdaságban
dolgozik. Ezek a farmerek valójában, sokat tudnak a gazdálkodásról. A probléma az
hogy a tudás ezeknek a farmereknek a fejében nagyon gyakran ugyanaz a tudás
ami más farmerek fejében is megvan. Most egyik oka annak, hogy
a fejlődő országok szegények, az, hogy kevésbé szakosodottak. Tehát
az össztudásnak csak egy kisebb hányadát képesek mozgósítani. Ami azt jelenti, hogy
hogy az agyi kapacitások ezekben a gazdaságokban nincsenek kihasználva a legteljesebb mértékben. Hasonlítsd
ezt egy jobban fejlett gazdasághoz, ahol a szakosodás magasabb. Azt jelenti,
hogy az együttes tudás a fejlettebb gazdaságokban magasabb.
Tehét a specializáció révén az emberek termelékenyebbek lesznek és többet tanulnak és
többet növelnek és termelnek. Van egy epizódja a klasszikus TV shownak a "Star
Trek"-nek, ahol az űrlények elrabolják Mr. Spockot, hogy átültessék az agyát és
egy számítógépbe és ezen keresztül irányítsák a gazdaságukat. Most az brutális közgazdaságtan. Még Vulcan
agya is korlátozott és egyszerűen annyi minden van, amit tudni lehet egy gazdaságról. Több értelme van
felosztani a tudást sok-sok agyra és aztán kereskedelmet létrehozni. Ezzel a feladat-
megosztással, szakosodással, ahol minden ember valami mást tud, a
társadalom együttes agyi teljesítménye hatalmas és sokkal-sokkal több, mint ami beleférne
egyetlen agyba, akár Mr. Spock's agyába. Tehát ismét, sokkal jobb
egy társadalom minden agyát kihasználni, megosztani a tudást, specializálódni
aztán kereskedni. Az egyetlen oka, hogy az emberek ezen a módon specializálódjanak, hogy
tudják, hogy elcserélhetik a tudásuk eredményét más javakra. Képes vagyok
specializálódni a közgazdaság tanítására és tanulására és kell, hogy tanítsam
Mert tudom, hogy eladhatom az óráimat fizetésért, amit arra használok, hogy ételt,
cipőt és más ruhákat vegyek. Ezt a specializációt a kereskedelem tette lehetővé.
Ez az egyik oka annak, hogy a globalizációnak haszna van. A globalizáció azt jelenti, hogy
világ mint egész még specializáltabbá képes válni és ezért a mi világ-
tudásunk nő. Több tudósunk és mérnökünk lesz, például és
ezek a tudósok és mérnökök többet tudnak. Adam Smith, a közgazdaság atyja, még
egy elbűvölő érvrendszert is felállított, melyben összeköti a kereskedelmet, a földrajzot, a civilizációt és a növekedést.
Smith körbenézett a világban, és észrevette, hogy a civilizációk gyakran a
tengerek partján vagy a nagy folyók mentén létesültek. Miért van ez? Smith szerint, mert a víz mindig
segíti a kereskedelem létrejöttét, ami növeli a munkamegosztást és
a specializációt és így fellendíti a gazdasági fejlődést. Smith-et idézve "vízi szállítás
révén", amin ő hajókat és csónakokat ért, "egy sokkal kiterjedtebb piac
nyílik meg mindenféle ipar számára, mint amit a szárazföldi szállítás lehetővé tesz, tehát
ezért a tengerpartokon és a hajózató folyók partjának mentén kezd mindenféle ipar
osztódni és fejlődni, " idézet bezárva. Az emberek, akik
a hajózható folyók mentén vagy a tengerparton élnek kiterjedtebb piacokkal rendelkeznek. Több
emberrel tudnak kereskedni, könnyebben tudnak kereskedni, könnyebben tudnak specializálódni.
Ahogy specializálódnak, úgy kezdenek tanulni. Bármely típusú ipar természetesen kezd
osztódni és javulni. A specializáció megnöveli a tudást. Ez növeli a fejlődést,
és az emberi civilizáció alapjainak letételét. Következőben megnézzük a
viszonylagos versenyelőnyt, az egyik legismertebb közgazdasági elméletet. Egy vicces
videóval kezdünk, amit kolléganőm, Donna Budall készített, majd Alex visz bennebb a
a viszonylagos versenyelőnybe és ad számotokra fel néhány otthoni megoldandó problémát,
amivel tesztelhetitek magatokat.
- Ha szeretnéd tesztelni magad, klikkeljetek a kvízekre,
ha tovább szeretnél lépni, klikkelj a következő videóra. Fordította: Mandel Kinga Magdolna Ellenőrizte, lektorálta: Mandel Kinga Magdolna