Știrile false în sine, încercăm să evităm termenul acum,
pentru că reunește într-o singură categorie
multe tipuri de conținut dăunător de pe net.
Deci, facem distincție acum între informare greșită și dezinfomare.
Ce este comun la ambele
este faptul că informația este incorectă, nereală și inexactă.
Definiția obișnuită a știrilor false
este că, constau în minciuni, știri false și dezinformări.
Așa că, uneori se fac greșeli
în raportările
făcute de presă.
Unele sunt minore, altele grave.
Greșelile grave sunt legate de informații importante
precum și cu analize care tind să omită
alte aspecte ale informațiilor colectate.
Există două tipuri de știri false.
Știri false bazate pe ceea ce spunem,
numite informări eronate,
adică „pentru că reporterul a făcut o greșeală”
sau „deoarece informațiile oferite de sursă pot fi greșite.”
Deci diferența dintre informații eronate și dezinformare,
În multe privințe, dezinformarea este organică.
Se răspândește, este naturală,
oamenii nu vor crede unele lucruri
și asta se întâmplă, nu-i așa?
Dezinformarea este orchestrată.
Este finanțată, este orchestrată,
este planificată.
În politică, este condusă de profesioniști.
Este condusă de șefi,
oameni proeminenți de PR din reclamă și personalul de campanie,
și voluntari organizați în campaniile politice.