Това е карта на европейските колониални владения
от началото до средата на осемнайсети век.
Веднага можеш да видиш няколко неща.
Испания притежава много територии в Централна и Южна Америка.
Дори малка държава като Португалия,
поради нейното участие във Великите географски открития,
притежава значителна територия на мястото на днешна Бразилия.
Но те имат също и владения и колонии
по крайбрежието на Африка,
и даже колонии в Индия като Гоа.
Британците имат владения в Северна Америка,
които в последствие ще се превърнат в
Съединените щати и Канада.
По това време Франция също има значителни владения,
които после ще бъдат взети от британците и после
от независимите Съединени щати,
които ще се разрастнат в континентална Северна Америка.
Трябва да обърнеш внимание на тази карта,
че независимо от тези значителни владения,
голяма част от света не се контролира от европейците.
Англия започва също да има големи колониални владения,
макар че по това време това са корпоративни владения
в източна Индия, в Бенгал,
но голяма част от Африка и Азия не са под европейски контрол.
Но във втората половина
на 18-ти век, и по-точно през 19-ти век,
се случва нещо важно от гледна точка на човешката история,
и това е Индустриалната революция,
или може би е по-точно да се каже Индустриалните революции.
Има много технологии, които са важни
за Индустриалната революция,
но вероятно най-важната е парната машина.
Може да спориш дали това е парната машина,
или електрификацията или може би телеграфът.
Но парната машина изведнъж позволява
наистина да се използва енергията на въглищата,
за да се създаде пара, която движи двигатели.
Тези двигатели могат да се използват за захранване на фабрики,
така че може да се увеличи това, което преди е правено с човешки труд.
Ето тази фабрика тук изглежда
че в нея тъкат платове от някакъв вид прежда
или може би шият нещо.
Човек с помощта на механизиран стан
или шевна машина може да произведе много, много повече
отколкото преди това на ръка.
Парната машина и неща като електричеството
водят до революция в транспорта,
в превоза на стоки и хора,
но също и в движението на информация.
Това тук е снимка на параход,
който може да се използва в търговията,
но също така може да се използва за налагане на военна сила.
Това тук е влак.
Подобно, превоз на стоки и хора,
но също така позволява да се установи контрол
над по-големи територии.
Това е телеграф.
С телеграфа, изведнъж, за пръв път в човешката история,
може да се комуникира с цялото земно кълбо на момента.
Ако преди са били нужни месеци, за да се разбере какво се случва,
сега може да стане за секунди.
Отново, това е ценно за търговията,
но също така и за координиране на военна сила.
И до голяма степен благодарение на тези открития, които виждаш,
и за които ще учим повече в следващите уроци,
картата на света се променя много
през следващите 150 години.
Ето така изглежда светът около 1900 година.
Веднага можеш да забележиш някои разлики от предишната карта.
Голяма част от колониите
в Северна и в Южна Америка сега са независими,
но виждаш, че се случва нещо драматично
в Африка и в голяма част от Азия.
Африка сега е разделена между колониалните сили.
В този розов цвят виждаш къде имат контрол британците –
голяма част от Южна Африка и после около Египет и Судан
и части от Източна Африка.
Виждаш, че французите владеят Алжир
и голяма част от Източна Африка.
Това, което в началото за Великобритания
са корпоративни владения в Източна Индия, сега е станало
владение на Короната.
Сега Индия е част от Британската империя.
Дори Япония е една от първите азиатски държави,
която се индустриализира и сега е империалистическа.
Тя има контрол над Корея и Тайван.
Защо е този империализъм?
Винаги има стандартни мотиви за империализма,
които виждаме в хода на човешката история.
Ако имаш завоевание, това води до повече земя плюс хора
под твоя власт.
Ако имаш повече земя, която основно се използва
за селско стопанство, тогава ще имаш повече
данъци и повече богатство.
Значи данъци.
Ако владееш повече хора, те ще произвеждат повече,
така че ще имаш повече данъци, но също така могат да се използват,
могат да се облагат, така да се каже, за война.
Те могат да дадат повече войници,
така че колкото повече приходи и войници имаш,
това помага за придобиване на повече и повече власт.
Това е класическият кръг, който обяснява защо
повечето империи се разширяват
и понякога, когато те спрат да се разширяват,
виждаме, че започват да упадат.
Но в това видео, от началото на 18-ти век
до началото на 20-ти век
има и нови фактори.
Имаме технологични иновации
от Индустриалната революция,
неща като електричество и парна машина.
Виждаме капитализма в неговия блясък,
желанието за увеличаване на възвръщенията
от даден капитал, които могат да се получат.
Земята е форма на капитал, но както ще видим,
или както видяхме на някои от тези снимки,
колкото технологиите стават по-ценни,
нещата върху земята стават по-важни от капитала,
например фабрики, железопътни линии, кораби.
Във връзка с тези две идеи – индустриализацията,
която използва технологии за увеличаване на производителността,
за увеличаване на производството.
Всичко това е затворен кръг.
Капиталистът казва: Как да получа повече възвръщаемост от капитала си?
Трябва да се индустирализирам.
Трябва да направя моите фабрики по-ефективни.
За да станат по-ефективни фабриките ми,
трябва да инвестирам в технологии,
за да се индустриализирам.
Колкото повече се индустриализирам, толкова по-големи са печалбите,
толкова повече мога да инвестирам в този цикъл.
Аз опитвам да се индустриализирам, имам всякакви проблеми,
които се опитвам да реша, така че това поражда
нуждата от подобряване на технологиите ми.
И тези, които развиват технологиите,
те ще имат повече капитал, за да инвестират.
Така че отново – това създава този цикъл,
който захранва империализма.
Помисли за това.
При Индустриалната революция
собственика на капитал започва да има повече и повече власт.
Ако помислиш за една фабрика...
Ето това е моята фабрика.
Тя поема суровини...
Суровини.
Нека да бъде фабрика за облекло.
Може да влиза памук, и да се превръща в прежда,
а после от преждата да се произвежда някакъв вид плат,
После имаме готови продукти, може би това са дрехи.
Дори преди индустриалната революция
хората са взимали суровини, правели са нещо с тях,
и са получавали готови стоки.
Но сега тази средна част е супер ефективна
чрез технологиите, от индустриализацията.
Тя наистина става фокус
и става все по-продуктивна.
Така че като става по-продуктивна,
се появява нужда от повече суровини.
Откъде да дойдат тези суровини?
Ако си малка държава като Обединеното кралство
или Япония, твоите суровини са ограничени.
Но ето го останалия свят, който не е на същото ниво
на технологично развитие все още,
така че можеш да използваш армията си,
за да ги принудиш да търгуват с теб.
По същия начин – какво да правиш с всички тези стоки?
Имаш ограничени пазари на твоя остров,
но ако можеш да продадеш стотици милиони
на хората, които не са пряко в твоята държава?
Това желание за повече суровини,
за повече и по-евтини суровини,
желанието да се продават стоките,
резултатите от индустриализацията,
това до голяма степен движи империализма,
тази колонизация, в общия случай,
желание за една по-свободна търговия по принцип.
Но когато свободната търговия не става свободно,
понякога тя е наложена на държавата, с която се търгува.
И както вече намекнах,
технологията, която подхранва Индустриалната революция
също така е причина по-лесно да се контролира една огромна империя.
Преди Индустриалната революция
една държава като Обединеното кралство
е можела да контролира тази огромна империя,
но това е било невъзможно за римляните и персите
с техните технологии.
Но сега има параходи,
има железници, има телеграф,
които са елементи от Индустриалната революция,
които позволяват да се упражнява властта
много по-бързо и много по-ефикасно,
отколкото някога е било.
Затова повтарям пак, технологията,
индустриализацията и капитализма,
са основното гориво на Индустриалната революция.
Те осигуряват мотивация за колонизация,
за империализъм, и свободна търговия по принцип.
Но после те може да са насилствени,
поради същата тази технология.
Можеш да упражниш власт чрез тези параходи,
железници и телеграф.
Преведено от екипа на "Образование без раници" с подкрепата на посолството на САЩ в България