Četvrtog januara 1934.
jedan mladić je dostavio izveštaj
Kongresu SAD
koji i posle 80 godina
oblikuje živote svih danas ovde prisutnih,
kao i živote svih na ovoj planeti.
Taj mladić nije bio političar,
niti biznismen,
ni aktivista za građanska prava,
ni verski vođa.
Bio je najneupadljiviji od svih junaka,
bio je ekonomista.
Zvao se Sajmon Kuznets,
a izveštaj koji je dao nazvan je
"Nacionalni dohodak, 1929-1932".
Pomislićete da je ovo
veoma suvoparan i dosadan izveštaj.
I potpuno ste u pravu.
I suviše je suvoparno.
Ali danas je ovaj izveštaj
osnov za procenu uspeha zemalja:
ono što je poznato kao bruto domaći proizvod.
BDP.
BDP definiše i oblikuje naše živote
poslednjih 80 godina.
Danas želim da govorim
o jednom drugačijem načinu merenja uspeha zemalja,
drugačijem načinu merenja i oblikovanja naših života
u narednih 80 godina.
Ali prvo moramo razumeti
kako je BDP počeo da dominira našim životima.
Kuznets je dostavio izveštaj
u trenutku krize.
Američka ekonomija je strmoglavo padala
u veliku ekonomsku krizu,
a kreatori politike su se mučili da nađu rešenje.
Mučili su se jer nisu znali šta se dešava.
Nisu imali podatke i statistiku.
Kuznetsov izveštaj im je pružio
pouzdane podatke o onome što je američka ekonomija
proizvodila,
ažuriran iz godine u godinu.
Naoružani ovim informacijama,
kreatori politike su konačno
uspeli da nađu izlaz iz recesije.
Pošto se Kuznetsovo otkriće
pokazalo korisnim,
proširilo se celim svetom.
Danas svaka zemlja
pruža statistiku o BDP-u.
Ali u tom prvom izveštaju,
sam Kuznets upozorava.
U uvodnom poglavlju.
Na sedmoj strani kaže:
"Stoga se o blagostanju naroda
teško može šta zaključiti
na osnovu merenja nacionalnog dohotka
kako je to gore definisano."
Ovo nije najprivlačniji odlomak
i obavijen je opreznim rečima ekonomista.
Ali poruka je jasna:
BDP je sredstvo
koje nam pomaže u merenju ekonomskog učinka.
To nije mera za blagostanje.
I ne treba se njim voditi pri donošenju svih odluka.
Ali ignorisali smo Kuznetsovo upozorenje.
Živimo u svetu u kome je
BDP standard uspeha
u globalnoj ekonomiji.
Naši političari se hvale kada BDP poraste.
Tržišta se kreću
i bilioni dolara kapitala
kruže svetom
na osnovu porasta
i pada određenih zemalja,
u merenju BDP-a.
Naša društva su postala
mašine za stvaranje većeg BDP-a.
Ali znamo da BDP ima mana.
Ignoriše okruženje.
Bombe i zatvore računa kao napredak.
Ne može da uračuna sreću ili zajednicu.
I ne govori ništa o pravdi.
Da li iznenađuje da se naš svet,
koračajući u ritmu BDP-a,
nalazi na ivici ekološke katastrofe
i ispunjen je besom i konfliktom?
Potreban nam je bolji način da merimo naša društva,
mera koja je zasnovana na realnim stvarima koje su važne realnim ljudima.
Da li imam dovoljno da jedem?
Da li umem da čitam i pišem?
Da li sam bezbedan?
Da li imam prava?
Da li živim u društvu u kom nisam diskriminisan?
Da li je moja i budućnost moje dece zaštićena od ekološkog uništavanja?
Ovo su pitanja
na koja BDP ne odgovara i ne može da odgovori.
Naravno,
u prošlosti je bilo pokušaja
da se ode korak dalje od BDP-a.
Ali mislim da živimo u trenuktu
kad smo spremni za mernu revoluciju.
Spremni smo,
jer smo u ekonomskoj krizi 2008.
videli kako nas je opsednutost ekonomskim rastom
odvela na pogrešan put.
U Arapskom proleću smo videli
kako su zemlje kao što je Tunis,
navodno bile ekonomske zvezde,
ali to su bila društva
koja su ključala od nezadovoljstva.
Spremni smo, jer danas imamo tehnologiju
za skupljanje i analiziranje podataka,
na načine koji bi Kuznetsu bili nezamislivi.
Danas želim da vam predstavim Indeks društvenog napretka.
To je mera dobrostanja društva,
potpuno odvojena od BDP-a.
To je potpuno novi način gledanja na svet.
Indeks društvenog napretka
počinje definišući
šta znači biti dobro društvo,
na osnovu tri dimenzije.
Prva: da li svi imaju osnovne životne potrebe:
hranu, vodu, skrovište, sigurnost?
Drugo: da li svi imaju pristup
elementima za unapređenje života:
obrazovanju, informacijama, zdravlju i održivom okruženju?
I treće: da li svaka osoba ima pristup
mogućnostima da ostvaruje svoje ciljeve,
snove i ambicije,
bez prepreka?
Da li ima prava,
slobodu izbora,
slobodu od diskriminacije,
i pristup najnaprednijem svetskom znanju?
Zajedno, ovih 12 komponenti
oblikuju okvir Društvenog napretka.
I za svaku od ovih 12 komponenti
imamo indikatore da izmerimo kako se države kotiraju.
Ne indikatore truda ili namere,
nego stvarnog postignuća.
Ne merimo koliko neka zemlja troši na zdravstvo,
merimo trajanje i kvalitet života ljudi.
Ne merimo da li vlade donose zakone protiv diskriminacije,
merimo da li ljudi doživljavaju diskriminaciju.
Ali vi želite da znate
ko je na vrhu, zar ne? (Smeh)
Znam, znam.
Okej, pokazaću vam.
Pokazaću vam na ovom grafiku.
Dakle,
ovde sam na vertikalnu osu postavio društveni napredak.
Više je bolje.
I kao poređenje,
samo radi zabave,
na horizontalnoj osi je BDP po glavi stanovnika.
Dalje desno je više.
Dakle, ona zemlja na svetu
koja ostvaruje najviši društveni napredak,
prva zemlja po društvenom napretku,
je Novi Zeland.
(Aplauz)
Bravo! Nikad nisam bio, moram da odem.
(Smeh)
Zemlja sa najnižim društvenim napretkom,
žao mi je, to je Čad.
Nikad nisam bio, možda dogodine.
(Smeh)
Ili godinu dana kasnije.
Znam šta razmišljate.
Mislite:
"Aha, ali Novi Zeland ima viši BDP
od Čada!"
Odličan komentar, sasvim na mestu.
Dozvolite da vam pokažem
još dve zemlje.
Evo ih Sjedinjene Države -
mnogo bogatije od Novog Zelanda,
na nižem nivou društvenog napretka.
I potom Senegal -
koji je na višem nivou društvenog napretka od Čada,
ali ima isti nivo BDP-a.
Šta se dešava? Pogledajte.
Ubaciću i ostale svetske zemlje,
132 koje smo uspeli da izmerimo,
svaka je predstavljena tačkom.
Evo ga. Mnogo tačaka.
Naravno, ne mogu da predstavim sve,
pa evo nekoliko primera:
zemlja iz G7 koja je najbolje kotirana je Kanada.
Moja zemlja, Ujedinjeno Kraljevstvo,
nekako je osrednja, dosadna,
ali koga briga -
bar smo bolji od Francuza.
(Smeh)
I gledajući zemlje u razvoju,
zadovoljstvo mi je da kažem, na vrhu BRIK grupe, je Brazil.
(Aplauz)
Hajde, navijajte!
Bravo za Brazil!
Ispred Južne Afrike,
Rusije,
potom Kine
i onda Indije.
Ušuškanu u desnom uglu,
videćete jednu tačku zemlje sa visokim BDP-om,
ali sa malo društvenog napretka,
a to je Kuvajt.
Tik iznad Brazila
je supersila društvenog napretka,
Kosta Rika.
Na istom nivou društvenog napretka kao neke zapadnoevropske zemlje,
ali sa mnogo nižim BDP-om.
Nastala je gužva na slajdu,
pa ću se vratiti malo unazad.
Izbaciću ove zemlje,
i ubaciću regresionu liniju.
Ovo pokazuje prosečnu vezu
između BDP-a i društvenog napretka.
Prvo što ćete primetiti
je da postoji mnogo gužve
oko linije trenda.
To pokazuje,
i empirijski pokazuje,
da BDP nije sudbina.
Na svakom nivou BDP-a po glavi stanovnika
postoje prilike za dodatni društveni napredak,
i rizici za manje.
Sledeće što se primećuje,
je da je linija vrlo strma
kod siromašnih zemalja.
To nam govori
da ako siromašne zemlje
dobiju malo dodanog BDP-a,
i ako ga ulože
u lekare, sestre, zalihe vode,
sanitarije i tako dalje,
društveni napredak se značajno povećava
za svaki uloženi dinar.
I to su dobre vesti, to viđamo poslednjih 20, 30 godina,
kod mnogo ljudi koji su izašli iz siromaštva
uz ekonomski rast i dobru politiku
u siromašnijim zemljama.
Ali pođite dalje uz liniju,
i videćete da postaje ravna.
Svaki dodatni dinar BDP-a
kupuje manje i manje društvenog napretka.
I kako sve više svetske populacije
živi na ovom delu krive,
to znači da BDP postaje
sve manje koristan
kao vodič našeg razvoja.
Pokazaću vam na primeru Brazila.
Evo ga Brazil:
društveni napredak je oko 70 od 100,
BDP po glavi stanovnika je oko 14,000 dolara godišnje.
I vidite, Brazil je iznad linije.
Brazil na prilično dobar način
pretvara BDP u društveni napredak.
Ali kuda Brazil ide?
Recimo da Brazil usvoji
hrabar ekonomski plan
za udvostručavanje BDP-a u sledećoj deceniji.
Ali to je samo polovina plana.
Čak i manje od polovine,
jer kuda Brazil želi da ide na društvenom napretku?
Brazil, moguće je da povećate
svoj rast,
povećate svoj BDP,
ali da stagnirate ili nazadujete
u društvenom napretku.
Ne želimo da Brazil
postane kao Rusija.
Ono što želite je da Brazil postane
efikasniji u pretvaranju BDP-a u društveni napredak
da bi postao sličniji Novom Zelandu.
A to znači da društveni napredak
mora Brazilu da bude prioritet
u razvojnom planu,
i da ne bude samo rast,
nego rast sa društvenim napretkom.
I to je ono što Indeks društvenog napretka radi:
preformuliše debatu o razvoju,
ne samo o BDP-u,
nego o inkluzivnom, održivom rastu,
koji donosi prava unapređenja u živote ljudi.
Ne radi se samo o zemljama.
Ranije ove godine,
sa prijateljima iz neprofitne organizacije Imazon, ovde u Brazilu,
lansirali smo prvi podnacionalni Indeks društvenog napretka.
Uradili smo to za region Amazona.
To je oblast veličine Evrope, sa 24 miliona ljudi,
jedan od najsiromašnijih delova zemlje.
I evo rezultata,
ovo je rasparčano
na skoro 800 različitih opština.
Sa ovim detaljnim informacijama
o stvarnom kvalitetu života
u ovom delu zemlje,
Imazon i drugi partneri
iz vlade, društvenog i poslovnog sektora
mogu zajedno da naprave
razvojni plan
koji će pomoći da se unaprede životi ljudi,
dok se istovremeno štiti to vredno globalno blago,
amazonska prašuma.
A ovo je samo početak.
Indeks društvenog napretka možete napraviti
za bilo koju zemlju, region, grad ili opštinu.
Svi znamo i volimo TEDx;
ovo je Društveni napredak-x.
Ovaj alat svako može da koristi.
Nasuprot uobičajenom mišljenju,
BDP nije urezan u kamen i poslat od boga. (Smeh)
To je merni instrument izmišljen u 20. veku
kako bi se suočio sa izazovima 20. veka.
U 21. veku
suočeni smo sa novim izazovima:
starenjem, gojaznošću, klimatskim promenama, itd.
Da bismo se sa njima suočili,
potrebni su nam novi merni instrumenti,
novi načini vrednovanja napretka.
Zamislite kad bismo mogli da merimo
stvaran doprinos koji u našem društvu
ostvaruju neprofitne i dobrotvorne organizacije,
volonteri, organizacije civilnog društva.
Zamislite da se firme ne takmiče
samo na osnovu ekonomskog doprinosa,
nego na osnovu doprinosa društvenom napretku.
Zamislite da političari odgovaraju
za stvarno unapređenje života ljudi.
Zamislite da zajedno radimo -
vlade, firme, građansko društvo, ja, vi -
i da ovaj vek napravimo vekom društvenog napretka.
Hvala vam.
(Aplauz)