בארבעה בינואר 1934,
איש צעיר הגיש דו"ח
לקונגרס האמריקאי
שגם לאחר 80 שנה,
עדיין מעצב את החיים של כל האנשים בחדר הזה,
עדיין מעצב את החיים של כל האנשים בעולם.
הצעיר לא היה פוליטיקאי,
הוא לא היה איש עסקים,
פעיל לזכויות האדם
או מנהיג דתי.
הוא היה מן הגיבורים הלא סבירים,
כלכלן.
שמו היה סימון קוזנץ,
והדו"ח אותו הגיש ניקרא
הכנסה לאומי 1929-1932
אתם עלולים לחשוב
שזהו דו"ח יבש ומשעמם
ואתם צודקים לחלוטין
הוא יבש כמו המדבר
אבל הדו"ח הזה הוא הבסיס
לדרך שבה היום אנחנו מודדים הצלחה של מדינות:
המושג הידוע כתוצר לאומי גולמי,
תמ"ג.
תמ"ג הגדיר ועיצב את חיינו
במשך 80 השנים האחרונות.
והיום אני רוצה לדבר על
דרך שונה למדידת הצלחה בקרב מדינות,
דרך שונה להגדרה ועיצוב החיים שלנו
למשך 80 השנים הבאות.
אבל תחילה, אנחנו צריכים להבין
איך " תמ"ג " הגיע לשליטה על חיינו.
הדו"ח של קוזנץ ניכתב
בזמן משבר.
הכלכלה האמריקאית צנחה
אל השפל הגדול
ומקבלי ההחלטות התקשו להגיב.
התקשו להגיב בגלל שלא היה להם מושג מה קורה
לא היה להם מידע וסטטיסטיקות.
אז מה שהדו"ח של קוזנץ נתן להם
היה מידע אמין על התוצר הכלכלה האמריקאית
מעודכן שנה אחר שנה.
חמושים במידע,
מקבלי ההחלטות, סוף סוף
יכלו למצוא דרך אל מחוץ לבור.
ובגלל שהמצאתו של קוזנץ
הייתה כל כך שימושית
היא התפשטה בכל העולם.
ובימינו, כל מדינה
מייצרת סטטיסטיקות של תמ"ג.
אבל, בדו"ח הראשון,
קוזנץ עצמו הזהיר,
בפרק המבוא,
בעמוד 7, הוא כתב:
"לכן ניתן להסיק בזהירות מסקנות על
רווחתה של אומה
מתוך מדידה של הכנסה מדינית
כמו שצויין לפני."
זה לא הביטוי הטוב ביותר,
והוא נכתב בשפתם הזהירה של הכלכלנים.
אבל המסר ברור,
תמ"ג הוא כלי
העוזר לנו למדוד הצלחה של כלכלות.
הוא לא המדד לרווחת החיינו
ואין להסתמך עליו בקבלת כלל ההחלטות.
אבל התעלמנו מהאזהרה של קוזניץ.
אנו חיים בעולם בו
התמ"ג הוא המדד להצלחה
בשוק הגלובלי.
הפוליטיקאים מריעים כשהוא עולה,
שווקים נעים,
והון של טריליוני דולרים נע מסביב לעולם.
לפי המדינות שעולות
ולפי מדינות שיורדות
הכל נמדד בתמ"ג.
החברה שלנו הפכה למנוע
ליצור עוד תמ"ג.
אבל אנו יודעים שהתמ"ג פגום.
הוא מתעלם מהסביבה.
הוא מחשב פצצות ובתי כלא כקידמה,
הוא לא יכול למדוד אושר או קהילות,
ואין לו דבר לומר על הגינות או צדק.
האם זה מפתיע שהעולם
הצועד בקצב התמ"ג,
מתנדנד על סף אסון סביבתי
ומלא בכעס וסכסוכים?
אנחנו צריכים דרך טובה יותר למדוד את החברה שלנו,
כלי מדידה המבוסס על דברים אמיתיים שחשובים לאנשים אמיתיים.
האם יש לי מספיק לאכול?
האם אני יודע קרוא וכתוב?
האם אני בטוח?
האם יש לי זכויות?
האם אני חי בחברה בה לא מפלים נגדי?
האם העתיד שלי ועתיד ילדי
נימנע בגלל אסון סביבתי?
אלו הם שאלות שתמ"ג
לא עונה ואינו יכול לענות עליהן
היו,כמובן,
ניסיונות בעבר
לצעוד אל מעבר לתמ"ג
אבל אני מאמין שאנו חיים
בזמן בו
אנחנו מוכנים למהפכה ביחידת המידה.
אנחנו מוכנים כי ראינו
את המשבר הכלכלי של 2008,
איך הפטיש שלנו לצמיחה כלכלית
הוליך אותנו שולל.
חזינו, באביב הערבי,
איך מדינות כמו טוניסיה
שהיו לכאורה כוכבים כלכלים
אבל התושבים
מאסו באי שביעות רצון.
אנחנו מוכנים. כי היום יש לנו את הטכנולוגיה
לאסוף ולנתח מידע
בדרכים שקוזנץ לא יכל לדמיין.
היום, אני רוצה להכיר לכם את "מדד הקידמה החברתית".
זה הוא מדד של רווחה חברתית,
נפרד לחלוטין מהתמ"ג,
זוהי דרך חדשה להביט בעולם.
"מדד הקידמה החברתית"
מתחיל להגדיר את
המשמעות של חברה טובה
לפי שלושה מימדים,
תחילה, האם לכולם יש האמצעים הבסיסים להשרדות:
אוכל, מים, מכסה, בטחון?
שנית, האם לכולם יש גישה לכלים לשיפור חייהם?
חינוך, מידע, בריאות וסביבת בת קיימא?
שלישית, האם לכל אדם יש גישה
אל הסיכוי לרדוף אחר מטרותיו,
אחר חלומותיו ושאיפותיו
ללא מכשולים?
האם יש להם זכויות,
חופש בחירה,
חופש מאפליה,
וגישה לידע המתקדם של העולם?
ביחד, 12 המרכיבים הללו
בונים את מסגרת ההתקדמות החברתית.
ולכל אחד מן המרכיבים
יש לנו מדד בכדי למדוד איך מדינות מתפקדות.
לא מדדים של ניסיון וכוונה,
אלא של הישגים אמיתיים.
אנחנו לא מודדים כמה מדינה מוציאה על בריאות,
אנחנו מודדים את אורך ואיכות החיים.
אנחנו לא מודדים האם מדינות מחוקקות חוקים נגד אפליה,
אנחנו מודדים האם אנשים חווים אפליה.
אבל מה שאתם רוצים לדעת
זה מי בראש, נכון? (צחוק)
ידעת, ידעתי, ידעתי
בסדר, אני אראה לכם,
אני אראה לכם את הטבלה הזאת.
אז הנה אנחנו,
מה שעשית הוא להניח את הקידמה החברתית על הציר האנכי,
יותר גבוה יותר טוב.
ואז, לשם השוואה
ורק לכיף
על הציר האופקי התמ"ג לנפש,
רחוק יותר לימין יותר טוב.
אז המדינה בעולם
עם הקידמה החברתית הגבוהה ביותר,
המדינה הראשונה לפי מדד הקידמה החברתית
היא
ניו-זילנד.
(מחיאות כפיים)
כל הכבוד! מעולם לא הייתי, צריך לנסוע.
(צחוק)
המדינה עם ציון הקידמה החברתית הנמוך ביותר,
אני מצטער לומר, היא צ'אד
מעולם לא הייתי, אולי שנה הבאה.
(צחוק)
אולי בשנה שאחריה.
עכשיו, אני יודע מה אתם חושבים,
אתם חושבים, "האה
אבל לניו זילנד יש תמ"ג גבוה
משל צ'אד!"
נקודה טובה, כל הכבוד.
אבל תנו לי להראות לכם
שתי מדינות נוספות.
הנה ארצות הברית--
עשירה בהרבה מניו זילנד,
אבל עם קידמה חברתית נמוכה יותר.
והנה סנגל--
יותר קידמה חברתית מצ'אד,
אבל אותו גובה תמ"ג.
אז מה בעצם קורה? בואו ניראה.
תנו לי להעלות את שאר מדינות העולם,
את 132 המדינות שהצלחנו למדוד.
כל אחת מיוצגת על ידי נקודה,
הנה, הרבה נקודות.
כמובן שאני לא יכול לעשות את כולם.
אז הנה כמה נקודות לציון
המדינה הגבוה מתוך מדינות הG7 היא קנדה.
המדינה שלי, בריטניה,
היא בינונית לערך, די משעממת.
אבל למי אכפת--
לפחות גברנו על הצרפתים.
(צחוק)
בואו נסתכל על הכלכלות העולות,
בצמרת, שמח לומר, ברזיל.
(מחיאות כפיים)
קדימה, תריעו.
קדימה, ברזיל!
גוברת על דרום אפריקה,
אז רוסיה,
אז סין
ואז הודו.
חבויה בצד ימין,
תוכלו לראות נקודה עם תמ"ג גבוהה
אבל לא כמות גדולה של התקדמות חברתית,
זוהי כויוות.
מעט מעל ברזיל
מעצמה בקידמה החברתית--
זו היא קוסטה ריקה.
יש לה התקדמות חברתית כמו של מדינות מערב אירופיות,
עם תמ"ג נמוך מהרבה
עכשיו המצגת שלי טיפה מתבלגנת
ואני רוצה לקחת צעד אחורה לרגע,
אז בואו נוריד כמה מדינות,
ואז נוסיף את קו הרגרסיה
אז זה מציג את ממוצע היחס
בין תמ"ג להתקדמות חברתית.
הדבר הראשון שכדאי לשים אליו לב
הוא שיש הרבה רעש
סביב קו המגמה.
ומה שזה מראה,
מה שזה מציג באופן אמפירי,
שתמ"ג הוא לא גורל.
בכל רמה של תמ"ג,
יש הזדמנויות להתקדמות חברתית
וסיכון לפחות.
הדבר השני שרואים
הוא שלמדינות עניות
השיפוע הוא חד מאוד,
מה שזה מלמד אותנו
שאם מדינות עניות
יעלו את התמ"ג, רק במעט,
ואם הם ישקיעו אותו,
ברופאים, אחיות, מים
תברואה וכדומה.
יש התקדמות חברתית גדולה
להשקעת תמ"ג קטנה.
אלו הם חדשות טובות, וזה מה שראינו במשך 20-30 השנים האחרונות
עם אנשים רבים שהתעלו מעל קו העוני
ע"י צמיחה כלכלית ומדיניות טובה
במדינות עניות יותר.
אבל תעלו מעט בשיפוע,
ותיראו את השיפוע מתיישר.
כל דולר נוסף בתמ"ג
קונה פחות ופחות התקדמות חברתית.
ועם יותר ויותר מתושבי העולם
חיים בחלק זה של השיפוע,
זה אומר שתמ"ג הופך
לפחות ופחות שימושי
כמדריך לפיתוח שלנו.
הראה לכם את הדוגמא של ברזיל.
הנה ברזיל:
התקדמות חברתית של 70 לערך מתוך 100,
התמ"ג לנפש של 14 אלף דולרים בשנה,
ותיראו, ברזיל מעל הקו.
ברזיל עושה עבודה טובה יחסית
של הפיכת תמ"ג לקידמה חברתית
אבל לאן ברזיל הולכת מכאן
בואו נאמר שברזיל
מאמצת תוכנית כלכלית אמיצה
להכפיל את המתמ"ג בעשור הקרוב
אבל זוהי רק חצי תוכנית,
פחות מחצי
משום שלאן הקידמה החברתית של ברזיל הולכת?
ברזיל, זה אפשרי
להעלות את הגידול,
להגדיל את התמ"ג
ועדיין לקפוא או לחזור לאחור
בקידמה חברתית.
אנחנו לא רוצים שברזיל
תהפוך לרוסיה.
מה שאנחנו באמת רוצים היא שברזיל
תגדל ביעילות ביצירת קידמה חברתית מתוך התמ"ג שלה,
כדי שהיא תיהיה יותר כמו ניו זילנד.
והמשמעות היא שברזיל צריכה לשנות את סדר העדיפויות בנושא הקידמה החברתית
בתוכניות הפיתוח שלה,
ולדאוג שזו לא תהיה רק צמיחה
אלא צמיחה עם התקדמות חברתית.
וזה מה שמדד הקידמה החברתית עושה:
הוא משנה את הדיון בנושא הפיתוח,
לא רק בנושא התמ"ג,
אלא צמיחה כוללת וברת קיימא
שיביא לשיפור משמעותי בחיי האנשים.
וזה לא נוגע רק למדינות.
מוקדם יותר השנה,
עם חברינו מעמותת אימזון כאן בברזיל
השקנו את תוכנית מדד הקידמה החברתית התת מדינית הראשונה.
עשינו את זה עבור איזור האמזונס
זה הוא איזור בגודל של אירופה, עם אוכלוסיה של 24 מיליון,
אחד האזורים המקופחים במדינה.
והנה התוצאות,
בפירוט הזה
לכמעט 800 רשויות עירוניות.
ועם המידע המפורט הזה
על איכות החיים האמיתית
בחלק זה של המדינה,
אימזון ושותפים נוספים
מהרשויות, מאגודות עיסקיות ואזרחיות.
יכולים לעבוד כדי לבנות
תוכנית פיתוח
שתעזור לשפר את חייהם של התושבים
תוך כדי שמירה על הנכס העולמי
שהוא יערות האמזונס.
וזוהי רק ההתחלה,
אפשר לבנות מדד קידמה חברתית
לכל מדינה, מחוז עיר או רשות מקומית.
וכולנו מכירים ואוהבים את TEDx,
זוהי התקדמות חברתית-x.
זהו כלי שכל אחד יכול לבוא ולהשתמש בו.
בניגוד לדרך שבא אנחנו מדברים מדברים עליו,
תמ"ג לא ירד אלינו מהשמים על לוחות אבן.
זהו כלי מדידה שהומצא במאה ה-20
העונה על אתגרים של המאה ה-20.
במאה ה-21.
אנחנו עומדים בפני אתגרים חדשים:
זיקנה, השמנה, שינוי אקלים, וכו.
כדי להתמודד עם אתגרים אלו,
אנחנו צריכים כלי מדידה חדשים,
דרכים חדשות להעריך קידמה.
דמיינו שיכולנו למדוד
מה שעמותות, ארגוני צדקה,
התנדבות וארגוני זכויות אדם
באמת תורמים לחברה.
תארו שעסקים יתחרו
לא רק על בסיס תרומה כלכלית,
אלא על תרומה להתקדמות חברתית.
דמיינו שפוליטיקאים יצטרכו לשאת באחריות
על שיפור אמיתי בחיי התושבים.
תארו שנוכל לעבוד ביחד
ממשלה, עסקים, חברות אזרחיות אני, אתם.
ונהפוך את המאה הזו למאה של הקדמה החברתית.
תודה רבה
(מחיאות כפיים)