Мислим да сви добри говори везани за торнадо
треба да почну неком сјајном сликом торнада,
а ово и није баш тако сјајна слика торнада.
То је био први торнадо који сам видела.
Било је тако добро, тако страшно,
а показујем вам ово
јер сам због тога почела да радим на терену.
Иако је ово лоша фотографија,
било је страшно добро бити тамо по први пут.
Сада заиста снимам торнада.
Брзо премотавање неколико година овде.
Ово је пре неколико година
током теренског пројекта под називом ВОРТЕКС2,
где смо ја и група других научника били ван,
окружујући торнада различитим инструментима
и покушавајући да откријемо како се формирају торнада.
Покушавамо да одговоримо на велико питање.
Звучи као једноставно питање,
али је нешто што још увек покушавамо да сазнамо.
Још увек покушавамо и да схватимо
какви су ветрови близу површине.
Знамо какви су ветрови изнад градивног нивоа,
али не знамо какви су ветрови на површини
и у каквој је то вези са оним што видимо изнад градивног нивоа.
Већина торнада се формира из онога што називамо супер-олујама,
а ове супер-олује су оно
о чему обично размишљате као о олујама које стварају торнада.
То су велике, ротирајуће олује
које се често дешавају у средишњем делу Сједињених Држава.
Међутим, проблем је што,
иако се врте у горњем делу,
то не значи да се окрећу и на површини.
Када гледамо у ове олује,
у ове слике
и у податке које имамо,
све оне некако изгледају исто.
То је заиста проблематично
ако покушавате да прогнозирате или упозорите на торнадо
јер желимо да објавимо само упозорења
или прогнозирамо само олује
које ће и створити торнадо.
Једна од критичних препознатљивих одлика
о којима размишљамо између ових олуја
је нешто везано за задњи бок силазне струје.
Дакле, ове ротирајуће олује
имају силазну струју која се обавија око његовог задњег бока,
те је стога задња бочна силазна струја.
Међутим, размишљамо колико је топао,
покретан ваздух,
а затим и колико је снажна узлазна струја
која се обавија
чини разлику када се ради о томе
да ли ће се створити торнадо.
Сигурно је да постоји још пуно тога што ту потпада,
а рећи ћу нешто више о томе за секунду.
Када заиста добијете торнадо,
поново, проблем који имамо је
добијање мерења близу површине.
Заиста је веома тешко добити мерења близу површине
јер већина људи не жели да вози у торнада.
Постоји неколико изузетака
и можда сте их видели у ТВ емисијама,
али већина људи не жели да ради то.
Чак је и постављање инструмената на путу торнада прилично незгодно
зато што, опет, не желите да се приближите толико торнаду
јер су понекад ветрови око торнада снажни, такође.
Значи, добијање информација, критичне локације, је кључно за нас
јер, поново, не знамо
да ли се ветрови које видимо изнад површине тла,
изнад градивног нивоа,
одражавају и на површини,
да ли су јачи, слабији,
или да ли су скоро исти као и они који су изнад грађења.
Начин на који одговарамо на многа од ових питања -
а ја сам посматрач, па волим да изађем на терен,
волим да сакупљам податке о торнадима -
је да саставимо пуно опажања.
Радим са групом која ради са покретним радарима
и они су управо онакви како им и име каже -
радар у задњем делу великог плавог камиона
и возимо се заиста близу торнада
да бисмо мапирали ветрове, мапирамо падавине,
мапирамо све различите ствари које се дешавају
да бисмо боље разумели процесе у овим олујама.
Дно које се тамо налази -
то је како торнадо изгледа
док га гледате кроз покретни радар
и кроз покретни радар изблиза.
Такође, радимо и пуно моделирања,
па радимо на пуно компјутерских модела и симулација
јер атмосфером владају закони физике,
па можемо да моделирамо законе физике
и видимо где би торнада могла ићи,
где би олуја могла ићи,
колико су јаки ветрови близу површине,
а да не морамо заиста да изађемо на терен.
Ипак, наравно, желимо да се и опажања и моделирање
крећу напред са науком.
Показала сам вам видео раније који је трајао јако кратко.
Овако изгледа када гледате у њега помоћу радара.
Видели сте га визуелно,
али оно око чега се узбудим
када је видим на терену
је ствар која изгледа овако.
Заиста узбудљива ствар код посматрања оваквих ствари је
ова олуја -
ухватили смо је док није створила торнадо
када га је створила,
а затим до њеног појачавања и разилажења.
Ово је један од ретких скупова података
које имамо,
а кроз које можемо да проучавамо целокупни животни циклус торнада.
Причала сам о задњем боку силазне струје,
о томе да је видимо као важну
јер се нагиње и пуно се окретања дешава у атмосфери,
али проблем са окретањем у атмосфери је
да треба да је оријентисано вертикално
јер је то оно што торнада раде,
а треба да је оријентисано вертикално близу тла.
Мислимо да задња бочна силазна струја само пулсира,
а мислимо да су пулсеви у задњој бочној силазној струји
веома важни за конвергирање ротације,
али и за постављање ротације на право место.
Друге ствари које смо научили
тичу се добијања гомиле неочекиваних мерења
на путу торнада
и веома близу површине.
Открили смо да ветрови близу површине
могу да се прилично пореде
са оним што видимо на 30, 40 метара изнад површине тла.
Не постоји огромно умањивање
између онога што видимо изнад површине
и онога на градивном нивоу.
То је било прилично изненађујуће откриће за нас
јер смо претпоставили
да се ветрови значајно смањују близу површине.
Завршићу са овим прилично брзо.
Ово није последњи торнадо који сам видела,
али ми се заиста свиђа ова слика
јер је уснимљена једним од оних покретних радара
о којима сам причала.
Ово је торнадо, а не ураган,
а овако изгледа
када сте му веома близу.
Налазим да је ово невероватно -
да можемо да приближимо технологију
оволико близу овом типу олуја
и да видимо њихов унутрашњи рад.
За оне међу вама који често виђају слике торнада,
можете да видите да се доста тога догађа овде.
Киша се креће спирално и можете да видите облак прашине
везан за овај торнадо
и радујем се будућности и њеној технологији
и могућности да научимо још више о овим олујама
како свет напредује,
док ви дајете доприносе науци
и имамо могућност да заиста научимо
о томе како се формирају торнада.
Хвала вам!