Zdravím, jmenuji se Kinjal Shah a jsem partnerkou v Blockchain Capital.
Já jsem Olayinka Odeniran, zakladatelka Black Women
Blockchain Council a nadšenkyně do blockchainu.
Naše firma vznikla v roce 2013, takže jsme byli jedni z prvních,
co se soustředili přímo na využití blockchainu.
Investujeme napříč celým odvětvím. Poselství Black Women
Blockchain Council je to, že nikdo nezůstane pozadu.
Hlavně černošské ženy.
Chceme zajistit, aby se v této technologii viděly.
Blockchain vnímám jako horizontální technologii,
kterou můžeme využít v mnoha různých sektorech.
Na blockchainu mě nejvíc přitahuje právě jeho mezioborovost.
Dotýká se ekonomie, politiky,
sociálních věd a dokonce i filozofie.
Já sama do blockchainového kapitálu investuji.
Většinu času trávím tím, že se snažím tuto technologii lépe chápat,
zkoumám a prověřuji různé příležitosti
a s dalšími lídry společně toto odvětví budujeme.
Nárůst bitcoinu.
Každý týden čteme, že cena bitcoinu dosáhla rekordního maxima nebo minima.
Trhy prudce klesají.
Nějaká nová pochybná kryptoměna raketově roste a digitální umělecký kousek
se prodal za 69 milionů dolarů.
Ale o pár měsíců později čtete,
že se vše hroutí a lidé přicházejí o peníze.
A pak jde všechno zase nahoru.
Co se to děje?
Co vůbec znamená, že má něco v rámci blockchainu hodnotu?
Technologie blockchainu nám umožňuje vytvářet nové
kryptoměny a nové formy vlastnictví.
A to tak, že umožňuje decentralizovanou
evidenci.
Ale technologie samotná ceny ani hodnoty neurčuje.
To dělají lidé.
Ceny v rámci blockchainu určuje to, kolik jsou lidé
ochotni zaplatit tradičními penězi.
Jak to funguje?
Transakce se na blockchainu ukládají,
když někdo poskytne druhému člověku měnu.
A co za to dostanou?
Může to být úplně cokoliv.
Například pizza, kterou si koupíte za bitcoiny.
V současné době zahrnují nejpopulárnější transakce prodej a koupě digitálních aktiv
nebo jejich výměnu za tradiční peníze na burze.
Burza je místo,
kde může kdokoliv prodávat nebo nakupovat.
Ceny v jakémkoliv daném okamžiku nestanovují centrální instituce,
ale to, kolik jsou lidé ochotni zaplatit.
Pokud chce větší množství lidí zakoupit stejná aktiva,
můžeme pozorovat nárůst cen.
Jako příklad si vezměme London Stock Exchange.
Tato burza vznikla začátkem 18. století
v kavárně.
S akciemi se obchodovalo tak, že vyhlásili cenu,
dohodli se a předali si peníze.
Kryptoměny a další tokeny se na moderních burzách
prodávají a kupují stejným způsobem.
V obou případech a na volném trhu obecně
o cenách nerozhoduje žádná vyšší moc. Je to otevřené všem
a stojí to na principu poptávky a nabídky.
Ale proč právě digitální aktiva zažívají největší výkyvy?
To záleží na konkrétním aktivu a důvodu, proč si ho lidé cení.
Digitální aktiva v blockchainu mohou mít hodnotu v reálném světě.
Lidé začali experimentovat a prodávat na blockchainu vstupenky na koncerty.
Jednoho dne bychom mohli blockchain využít k zaznamenání
státem uznávaného vlastnictví domu s opravdovou střechou a zdmi.
Cenu nemovitosti určuje poptávka a nabídka
v reálném světě, nezávisle na tom, jak je jeho vlastnictví zaznamenáno.
Blockchain je jednoduše digitální zápis vytesaný do kamene,
který je záznamem vlastnictví a zároveň neovlivňuje cenu.
Jiná digitální aktiva mají pouze psychologickou hodnotu.
Ceníte si jich, protože věříte, že si jich bude cenit i někdo jiný.
Například digitální umění, kde cena odráží
odhad kupujícího, kolik by mohl dostat za přeprodej konkrétního kousku.
Ani tradiční měny nemají v reálném světě hodnotu,
pokud v ně lidé nevěří.
Vezměte si například americký dolar.
Ten samotný kousek papíru žádnou hodnotu nemá.
Dolary jsou hodnotné jen tehdy, jestliže věříte, že je můžete použít
k placení a že obchodník tomu věří také.
U tradičních měn tato důvěra
závisí na vojenské nebo ekonomické síle daného státu.
Pokud v její hodnotu lidé věří, zůstává měna hodnotná.
Pokud v ni věřit přestanou, měna hodnotu ztrácí.
Proto může hodnota tradičních měn klesnout a způsobit tak inflaci.
K tomu, aby lidé věřili
v hodnotu kryptoměn, může vést spousta faktorů.
Například ohlas v médiích a ochota vlád a podniků
akceptovat digitální měnu může vést k tomu, že lidé uvěří
nebo naopak. Cena Bitcoinu a jiných kryptoměn
v rámci blockchainu je v zásadě odrazem toho, jak v ně lidé věří.
Mnoho lidí vyzdvihuje potenciál technologie blockchainu.
A přesto spousta s ní spojených projektů ztroskotala kvůli podvodům a hackerům.
Víra může drasticky kolísat,
proto se i tyto ceny tak dramaticky mění.
Pokud v to bude spousta lidí věřit,
mohla by digitální aktiva do budoucna získat velkou cenu.
Pokud lidé věřit přestanou, může hodnota těchto aktiv klesnout na nulu.
Technologii blockchainu využívá spousta rozličných projektů,
těžko tedy odhadovat, které uspějí
a které naopak ztroskotají.