Вітаю, я Гарі Шрінівасан, і це новий випуск "Боротьби з фейками".
У цій програмі розглянемо розповсюдження такого явища, як ксенофобія,
та хвилю утисків за расовою ознакою щодо людей азійського походження,
що відбувається через подання неправдивої інформації про коронавірус.
Але доведеться повернутися назад аж до того моменту, коли
наприкінці січня 2020 року весь світ дізнався, що таке COVID-19.
В той час на ютюбі набуло популярності одне старе відео.
Воно називалося
"Чи можна захворіти, скуштувавши кажанячого м'яса або супу з нього?"
Воно з'явилося на багатьох ютюб-каналах, наприклад, тут,
і тут,
і навіть тут.
Коментатори засудили не лише жінку на відео.
Вони засудили все, що стосується китайського народу:
їхні кулінарні вподобання, їхню культуру.
А саме відео зняли навіть не в Китаї.
І навіть не в часи коронавірусу,
а три роки до того на одному з островів Палау в Тихому океані.
Хто підтвердить?
Авторка відеоблогу про подорожі Ван Мен Юнь, яка і зробила відео.
Це лише один із прикладів дезінформування,
коли факти виривають з контексту.
Але для чого таке робити?
Все просто: це викликає бурхливу реакцію в мережі.
Що сильніше вдасться схвилювати читачів, допекти до живого,
то більше буде коментарів.
А отже - більше переглядів.
В цьому разі можна впихнути і більше реклами.
Ван Мен Юнь, авторка влогу про подорожі, напевно,
й уявити не могла, що це відео спричинить нападки на неї та азійців в цілому.
Вибачте, але мені здається, що це дуже расистське зауваження.
- Та невже? Супер. Чудово.
Що ви сказали?
Сказав, що ви свій коронавірус загубили.
Останні кілька місяців у соцмережах люди азійського походження ділилися
своїми історіями: як від них сахаються,
як їх засуджують,
як їх утискають за расовою ознакою.
Ми поговорили з д-ром Расселом Жуном, що допоміг розробити вебсайт,
на якому американці азійського походження можуть повідомляти про те,
що їх стороняться, чинять словесне чи фізичне насильство.
У січні та лютому стрімко побільшало випадків ксенофобного характеру,
і ми зрозуміли, що на місцях таке відбувається постійно.
Отож разом з організаціями-партнерами, Chinese for Affirmative Action та A3PCON,
ми запустили вебсайт, щоб потерпілі могли повідомляти про такі випадки.
Відтоді, як вебсайт запрацював, ми отримали хмару повідомлень.
Понад 100 звернень щодня.
Чи є в цього явища географічні межі?
Чи має значення вік або гендер?
Насамперед ми зауважили,
що дискримінація відбувається втричі частіше стосовно жінок.
І що утисків зазнають не тільки китайці, але й будь-хто,
схожий на них зовнішньо.
Отже, це расове профілювання.
Мене тішить той факт, що, як і в інших історіях утисків азійських американців
чи представників інших рас,
потерпілі чинять спротив.
Я закликаю американців азійського походження й надалі гуртуватися,
висловлювати незгоду з ксенофобними висловлюваннями і працювати з урядом,
з метою розробки соціальної політики та допомоги нашим спільнотам.
Використовуймо соцмережі, щоб об'єднувати людей, не навпаки.
Не поширюйте фейкових новин. Будьте справжніми!
Я Гарі Шрінівасан, і це "Боротьба з фейками".
Якщо ви стали свідком чи жертвою расової дискримінації,
спричиненої, на вашу думку, коронавірусом,
зверніться за посиланням в описі під відео.
І якщо якась інформація в соцмережах викликає підозри,
і ви б хотіли, щоб наша команда з'ясувала, в чому річ,
напишіть, будь ласка, у коментарях внизу.
Дякую і до нових зустрічей.