Jsem neuroložka a zabývám se procesem rozhodování.
Provádím pokusy, při kterých zjišťuji, jak látky
v našem mozku ovlivňují naše volby.
Jsem tady, abych vám prozradila tajemství úspěšného rozhodování:
sýrový sandwich.
Přesně tak. Podle vědců je sýrový sandwich
řešením pro všechna vaše těžká rozhodnutí.
Jak to vím? Tu vědeckou studii jsem publikovala já.
Před pár lety jsme s kolegy zkoumali
jak látka v mozku, serotonin,
ovlivňuje lidské rozhodování v různých společenských situacích.
Konkrétně jsme chtěli vědět, jaký má serotonin vliv na to,
jak lidé reagují, když se k nim někdo chová nespravedlivě.
A tak jsme udělali experiment.
Do hladiny serotoninu jsme zasáhli pomocí
takového nechutného nápoje s citronovou příchutí,
který funguje tak, že odebere z mozku surovinu pro vytváření
serotoninu.
Tou je aminokyselina tryptofan.
Zjistili jsme, že když je tryptofanu málo,
je pravděpodobnější, že se lidé budou mstít,
když se s nimi jedná nespravedlivě.
O tom byla naše studie a tady je pár titulků,
které se objevily.
(„Ke kvalitnímu rozhodování stačí sýrový sandwich“)
(„Jak skvělý přítel je sýr“)
(„Sýr a maso posilují sebekontrolu“) Teď si asi říkáte, neuniklo mi něco?
(„Fakt! Čokoláda zlepšuje náladu“) Sýr? Čokoláda? Kde na to přišli?
I já jsem nad tím přemýšlela, když jsem titulky viděla,
protože náš výzkum neměl se sýrem ani čokoládou co dělat.
Dali jsme lidem tento příšerný nápoj,
který u nich ovlivnil hladinu tryptofanu.
Ale ukázalo se, že tryptofan najdeme také
v sýru a čokoládě.
A samozřejmě pokud vědci říkají, že sýr a čokoláda
vám pomůžou dělat lepší rozhodnutí, tak to jistě lidi zaujme.
Tak tady to máte:
takhle vznikají titulky.
Když se tohle stalo, říkala jsem si,
no a co?
Média trochu zjednodušila pár věcí, ale koneckonců,
je to jen novinová zpráva.
A myslím, že spousta vědců má tento přístup.
Problém ale je, že toto se děje neustále,
a netýká se to jen zpráv v televizi,
ale také výrobků v obchodech.
Když byly zvěřejněny tyto titulky,
najednou mi začali volat obchodníci.
Jestli bych byla ochotná vědecky podpořit
balenou vodu, která zlepšuje náladu.
Anebo jestli bych v televizi předvedla,
před živých publikem,
že po utěšujícím jídlu se skutečně cítíte lépe?
Myslím, že to mysleli dobře, ale kdybych jejich nabídky přijala,
ocitla bych se už mimo vědu,
a dobří vědci si dávají pozor, aby se to nestalo.
Nicméně marketing neurovědu využívá čím dál víc.
Tady je jeden příklad: Neuro nápoje,
řada produktů, mezi nimi „Neuro blaženost“
který podle etikety pomáhá snižovat stres,
zlepšuje náladu, zajišťuje soustředěnou pozornost
a podporuje pozitivní postoj k životu.
Musím říct, zní to báječně.
To by se mi bylo hodilo tak před deseti minutama.
Takže když se nápoj objevil u nás v obchodě, přirozeně
jsem byla zvědavá na výzkumy, které tato tvrzení dokládají.
Tak jsem šla na stránky té firmy, jestli nenajdu
nějaké kontrolované studie jejich produktů.
Žádné jsem ale nenašla.
Výzkum, nevýzkum, tato tvrzení jsou úplně vepředu
na etiketě hned vedle obrázku mozku.
A ukázalo se, že obrázky mozků mají zvláštní vlastnosti.
Několik výzkumníků požádalo několik set lidí,
aby si přečetli vědecký článek.
Polovina lidí dostala článek spolu s obrázkem mozku,
zatímco druhá polovina měla ten samý článek
jenom bez obrázku mozku.
Na konci – asi víte kam to směřuje –
se těch lidí zeptali, jestli souhlasí
se závěry článku.
Tolik jich souhlasilo se článkem
bez obrázku.
A tolik jich souhlasilo s tím samým článkem
s obrázkem mozku.
Myšlenka, kterou byste si měli s sebou odnést je:
chcete to prodat? Dejte na to mozek.
Teď bych se chtěla zastavit a říct, že
neurověda za poslední roky hodně pokročila
a neustále objevujeme úžasné věci
o mozku.
Před pár týdny na Massachusettském technologickém institutu
přišli na to, jak narušit návyky krys
jen tím, že ovládali nervovou aktivitu ve specifické části jejich mozku.
To jsou skvělé věci.
Ale přísliby neurovědy vedly k některým opravdu
vysokým očekáváním a přehnaným, nedoloženým tvrzením.
Proto vám teď ukážu jak rozpoznat
několik klasických tahů, jasných ukázek toho
čemu se občas říká neuro-blbost,
neuro-kravina, nebo, což je moje oblíbené, neuro-žvanění.
Takže první nedoložené tvrzení zní, že lze použít sken mozku
ke čtení lidských myšlenek a pocitů.
Tohle je studie publikovaná týmem výzkumníků
na stránce komentářů v New York Times.
Titulek? „Milujete svůj iPhone. Doslova.“
Záhy se stal nejvíce sdíleným článkem stránek.
Jak na to vlastně přišli?
Vzali 16 lidí na sken mozku
a ukazovali jim videa zvonících iPhonů.
Skeny mozku ukázaly aktivitu v části mozku,
které se říká insula, oblasti, která má být
spojená s prožíváním lásky a soucitu.
Takže z toho vyvodili, že jelikož viděli aktivitu v insule,
znamená to, že jedinci milují své iPhony.
S tímto druhem odůvodnění je však jeden problém,
a to ten, že insula toho dělá hodně.
Jistě, má na svědomí pozitivní emoce,
jako je láska a soucit,
ale je zapojena také do spousty jiných procesů,
jako paměť, jazyk, pozornost,
dokonce hněv, odpor a bolest.
Podle té stejné logiky bych mohla taky vyvodit,
že svůj iPhone nenávidíte.
Jde o to, že když vidíte aktivitu v insule,
nemůžete si prostě vybrat vysvětlení, které se vám nejvíc líbí
z tohoto seznamu, a ten seznam je opravdu dlouhý.
Mí kolegové Tal Yarkoni a Russ Poldrack
dokázali, že insula se objeví téměř ve třetině
všech studií zaměřených na zobrazování mozku, které kdy byly publikovány.
Takže je hodně, hodně pravděpodobné,
že vaše insula pracuje právě teď,
ale nebudu si nalhávat,
že to znamená, že mě milujete.
Když už mluvíme o lásce a mozku,
jeden výzkumník, některým známý jako Doktor Láska,
který tvrdí, že vědci našli lepidlo,
které drží společnost pohromadě,
zdroj lásky a prosperity.
Tentokrát to není sýrový sendvič.
Ne, je to hormon oxytocin.
Asi jste o něm už slyšeli.
Doktor Láska svůj argument zakládá na studiích, které ukazují,
že když zvýšíte lidem hladinu oxytocinu,
zvýší se tím jejich důvěra, empatie a spolupráce.
Proto oxytocin nazývá „molekulou morálky“.
Samozřejmě, tyhle studie jsou vědecky platné
a také už byly udělány vícekrát, ale to není celé.
Jiné studie ukázaly, že zvýšení oxytocinu
podporuje závist. Zvyšuje škodolibost.
Díky oxytocinu mohou lidé nadržovat své vlastní skupině
na úkor jiných skupin.
A v některých případech může oxytocin spolupráci dokonce snížit.
Takže na základě těchto studií bych mohla říct,
že je oxytocin amorální molekula a nazvat se Doktorkou Divnoláskou.
(smích)
Neuro-žvanění jsme tedy viděli v titulcích.
Vidíme jej v supermarketech, na obálkách knih.
A co na klinice?
SPECT je metoda zobrazování mozku,
která využívá radioaktivní stopu
ke sledování krevního toku v mozku.
Za výhodnou cenu několika tisíců dolarů,
jsou ve Spojených státech kliniky, které vám provedou
jeden z těchto SPECT skenů a obraz použijí
k diagnostikování vašich problémů.
Kliniky tvrdí, že tyto skeny vám mohou pomoci
předejít Alzheimerově chorobě,
vyřešit problémy s váhou a závislostmi,
překonat manželské neshody
a samozřejmě léčit různé duševní choroby
od deprese přes úzkost až po hyperkinetickou poruchu.
Zní to skvěle. Mnoho lidí s tím souhlasí.
Některé z těchto klinik mají roční tržby
v desítkách milionů.
Je tu však jeden háček.
V neurovědě se obecně shodujeme v tom,
že ještě nedokážeme diagnostikovat duševní choroby
z jediného skenu mozku.
Tyto kliniky však už léčily
desítky tisíc pacientů,
mnoho z nich byly dětí,
a přitom zobrazování SPECT používá radioaktivní injekci,
čímž vystavuje lidi potenciálně škodlivé radiaci.
Jako neuroložka jsem nadšenější než většina lidí
z potenciálu neurovědy léčit duševní choroby
a potenciálu možná nás učinit lepšími a chytřejšími.
A pokud jednoho dne budeme moci říct, že sýr a čokoláda
nám pomáhají lépe se rozhodovat, počítejte se mnou.
Ale tak daleko ještě nejsme.
Nenašli jsme v mozku tlačítko „koupit“,
jestli někdo lže nebo je zamilovaný nezjistíme
jen z pohledu na sken mozku
a neuděláme z hříšníků svaté pomocí hormonů.
Jednoho dne možná, ale do té doby
si musíme dávat pozor, abychom nedovolili přehnaným tvrzením
odvádět zdroje a pozornost od opravdové vědy,
která je během na dlouho trať.
A tady vstupujete na scénu vy.
Až se vám bude někdo snažit prodat něco s obrázkem mozku
nevěřte mu.
Ptejte se na nepříjemné otázky. Žádejte důkazy.
Ptejte se na to, o čem vám neřekli.
Správné odpovědi asi nebudou jednoduché, protože mozek není jednoduchý.
To nás ale nezastaví a zkusíme tomu přijít na kloub.
Děkuji. (potlesk)