Jurddaš jos muhtun dajašii dutnje juohke beaivvi:
“Mon in liiko dutnje. Dus lea romis busir.”
Livččet go šlundut dalle?
Jus muhtumat dadjet romes áššiid dutnje dávjá, dat gohčoduvvo givssideapmin.
Mánát geat givssiduvvojit sáhttet oažžut bákčasa iežaset siste.
Ii leat buorre dovdu go muhtumat soibmet.
Soaibmat lea okta givssidanvuohki
Eará vuohki mo givssidit lea dahkat baháid earáid vuostá, -
- dego huškut dahje čiekčat, norddastit, gaikut biktasiid -
- dahje váldit gahpira dahje eará tiŋggaid ja bálkestit eret.
Dahje givssidit earáid ja sárgut sin tevnnegiid
Dahje bilidit juoidá maid leat huksen.
Jos mánná dávjá dahká diekkáriid nuppi máná vuostá -
- gohčoduvvo dat maiddá givssideapmin.
Ahte ii beasa searvat stoahkamii sáhttá maiddá leat givssideapmi.
Dahje ahte muhtun ii dáhto ságastit duinna.
Eanáš mánát geat givssiduvvojit dovdet ahte sii šaddet heajos milllii.
Lea unohis dovdu go muhtun dahká bahá dutnje.
Muhtun mánát geat givssiduvvojit sáhttet suhttat hirbmadit, -
- sihke sidjiide geat givssidit ja eará mánáide ja ollesolbmuide.
Muhtun mánát geat givssiduvvojit sáhttet šaddat áibbas jaska.
Ja sii sáhttet dovdat ahte lea váttis borrat dahje oađđit.
Olusiin šaddá jogo čoavjebávččas dahje oaivebávččas.
Jus givssiduvvo de lea dehálaš ahte muitala dan ollesolbmui geasa luohttá.
Oadjebas ollesolmmoš sáhttá veahkehit gávnnahit mo sáhtášii heaittihit -
- givssideami. Lea maiddá dehálaš ahte muitalit jos oaidnit earáid givssiduvvomin.
Lea dehálaš dasa gii givssiduvvo diehtit ahte son ii leat okto.
Jos ollesolmmoš geasa muitalat ii guldal dahje ii jáhke, -
- de ferte muitalit eará ollesolbmui geasa luohttá.
Dakkár olmmoš sáhttá leat okta gii bargá mánáidgárddis.
Oadjebas ollesolmmoš sáhttá maiddá leat eadni dahje áhčči, -
- dahje gean nu ustiba eadni dahje áhčči, áhkku, áddjá, siessá, eanu, -
- siidaguoibmi, dahje eará ollesolmmoš geasa luohttá.