Jedného dňa posledná hviezda vyhasne a vesmír navždy zahalí temnota.
Pravdepodobne to bude červený trpaslík; druh malej hviezdy,
ktorá je zároveň jednou z našich najväčších šancí nájsť mimozemský život,
a ktorá sa môže stať posledným domovom ľudstva predtým, ako sa vesmír stane neobývateľný.
Čo o nich vieme? A prečo sú pre naša posledná nádej?
Minimálne 70% všetkých hviezd vo vesmíre sú červení trpaslíci.
Sú to tie najmenšie hviezdy, s hmotnosťou iba 7 až 50% hmotnosti Slnka,
nie oveľa väčšie ako naša planéta Jupiter, ktorý je napriek tomu celkom veľký.
Sú aj veľmi slabo svietiace.
Nie je možné ich vidieť holým okom.
Nikdy ste nevideli na nočnej oblohe žiadnu z nich.
Aj so všetkou našou technológiou,
môžeme zreteľne pozorovať červených trpaslíkov iba v našom okolí.
20 z 30 hviezd v blízkosti Zeme sú červení trpaslíci.
Podobne ako všetky hviezdy, červení trpaslíci menia vodík na hélium,
ale kým väčšie hviezdy hromadia všetko hélium vo svojich jadrách,
červení trpaslíci zostávajú konvektívni; znamená to, že hélium a vodík sa neustále vzájomne miešajú,
takže svoje palivo, predtým ako vyhasnú, míňajú veľmi, veľmi pomaly.
Červení trpaslíci "horia" tak pomaly,
že ich priemerná "životnosť" je medzi jedným a desiatimi triliónmi rokov;
pre porovnanie, Slnko prežije približne 5 miliárd rokov.
Pretože vesmír má iba 13, 75 miliardy rokov,
žiadny z červených trpaslíkov ešte nedosiahol neskoršie vývinové štádiá.
Každý jeden z tých triliónov, ktoré existujú, je ešte stále dieťaťom.
Keď už hovoríme o deťoch, najmenšia hviezda v celom vesmíre
je tiež červený trpaslík, pretože malí červení trpaslíci sú práve na dolnej hranici možného vzniku hviezdy.
Len o trošku menej vodíka a boli by skôr hnedí trpaslíci,
hviezdami, ktoré sa hviezdami nestali a ktoré nedokázali udržať fúziu vo svojich jadrách dostatočne dlho.
Takže čo majú s mimozemšťanmi alebo našim budúcim domovom pre ľudstvo?
Keďže jedného dňa naše Slnko vyhasne, budeme sa nakoniec musieť poohliadnuť po novom domove.
A tam, kde sú obývateľné planéty, môžu byť aj mimozemšťania.
Keplerove vesmírne observatórium zistilo, že minimálne polovica červených trpaslíkov má
kamenné planéty hmotnosti pol až štvornásobku hmotnosti našej Zeme.
Mnoho z nich je v obývateľnej zóne, oblasti okolo hviezdy, kde voda môže byť tekutá.
Keďže červení trpaslíci "horia" pri pomerne nízkych teplotách,
planéta musí byť - aby bola obývateľná - relatívne blízko;
pravdepodobne tak blízko ako je Merkúr k nášmu Slnku alebo ešte bližšie.
To so sebou prináša všetky možné druhy problémov.
Napríklad planéta tak blízko k hviezde by bola pravdepodobne vo viazanej rotácií,
čo znamená, že by bola k hviezde vždy privrátená iba jednou stranou.
Táto strana by mohla byť extrémne horúca, naopak odvrátená strana zmrznutá;
čo sťažuje možný vývoj života na nej.
Aj keď planéta s dostatočne veľkým oceánom by mohla byť schopná distribuovať energiu hviezdy
a vytvoriť nejakú formu stability.
Gravitačné sily červeného trpaslíka môžu planétu stlačiť
a zahriať ju tak veľmi, že po čase môže stratiť všetku vodu.
Tieto planéty môžu skončiť ako Venuša, v podobe horúceho horiaceho pekla.
Ďalší problém je v tom, že mnohí červení trpaslíci nemajú stabilnú produkciu energie.
Môžu byť pokryté plochami, ktoré na mesiace znižujú množstvo emitovaného svetla (energie) až o 40%,
čo môže spôsobiť zamrznutie oceánov na planéte;
inokedy zasa emitujú silné solárne erupcie,
náhle výbuchy extrémne silnej energie.
Takíto červení trpaslíci dokážu zdvojnásobiť svoju svietivosť v priebehu minút,
a môžu tak odtrhnúť značné časti atmosféry blízkej planéty a spáliť ju,
zanechajúc ju tak bez života;
na druhej strane, ich extrémne dlhý životný cyklus je veľkým plusom.
Červený trpaslík s priemerným stupňom aktivity
by mohol byť úžasným miestom pre planétu hostiacu život.
Život na zemi existuje približne 4 miliardy rokov
a máme pred sebou ešte ďalšiu miliardu, kým sa Slnko nestane tak horúce,
že zložitý život na Zemi prestane byť možný.
My buď vyhynieme alebo Zem opustíme a vydáme sa hľadať nový domov.
Môžme vybudovať civilizáciu, ktorá môže potenciálne existovať trilióny rokov
okolo červeného trpaslíka s tými správnymi parametrami.
Približne 5% červených trpaslíkov v Mliečnej dráhe môže mať obývateľné planéty približne veľkosti Zeme.
To by bolo celkovo viac ako 4 miliardy planét,
ale život nemusí dokonca ani potrebovať planétu podobnú Zemi.
Kandidáti pre život okolo červeného trpaslíka môžu byť mesiace plynových obrov,
alebo takzvané Super-Zeme, naozaj masívne kamenné planéty.
Celkovo, tam vonku je približne 60 miliárd potencionálne obývateľných planét
okolo červených trpaslíkov, a to iba v samotnej Mliečnej dráhe.
Takže červení trpaslíci sa môžu v budúcnosti stať pre naše prežitie skutočne dôležití.
Ale všetko raz musí zomrieť, dokonca aj červení trpaslíci.
Keď uplynú trilióny rokov života posledného červeného trpaslíka vo vesmíre,
nebude to veľmi spektakulárna udalosť.
Ako sa jeho vodík vyčerpáva, zmenšuje sa a mení na modrého trpaslíka, postupne kompletne vyhasínajúc.
Po vyčerpaní paliva sa transformuje na bieleho trpaslíka,
objekt veľkosti Zeme s veľkou hustotou,
zložený z degenerovaných plynov, väčšinou jadier Hélia-4.
Nemajúc viac zdroj energie, bude extrémne pomaly chladnúť
trilióny rokov, kým nedosiahne svoju konečnú formu: studený čierny trpaslík.
Bieli a čierni trpaslíci sú tak fascinujúci, že si zaslúžia svoje vlastné video.
Bude trvať veľmi dlhý čas, kým zmizne posledná hviezda vo vesmíre.
Je svojim spôsobom povznášajúce vedieť, že ak ľudstvo uspeje v cestách do vesmíru,
máme hromadu času, kým vesmír zhasne svoje svetlá.
Naše videá sú vytvárané vďaka vašej podpore na patreon.com.
Ak nám chcete pomôcť, aby ich bolo viac, skutočne oceníme vašu podporu!
Slovenské titulky: Martin Polakovič