A világon minden atomokból áll.
Igen, minden.
A belélegzett levegő, a víz is, amit iszunk,
még a mobiltelefonunk alkatrészei is.
De mik is azok az atomok?
Mikből állnak az atomok?
Mitől válik atommá az atom?
Az atomok icipici részecskék, az anyag elemi egységei,
akár az építőkockák.
Ám maguk az atomok is
kisebb, elemi részecskékből állnak,
protonokból, neutronokból és elektronokból.
Lássuk ezt az egyszerűsített ábrát,
hogy megismerjük az elemi részecskéket
és az atom felépítését!
Az atom központjában van az atommag,
amely protonokból és neutronokból áll.
Az atommagot elektronfelhő veszi körül.
Az elektronok leginkább itt fordulnak elő.
Az atommagot a valós méreténél sokkal nagyobbra rajzoltam.
Az atom elektronfelhője
akár 100 ezerszer is nagyobb lehet, mint az atommag.
Tehát az elektronfelhő alkotja
az atom térfogatának legnagyobb részét.
A protonok, neutronok és elektronok
töltése és tömege eltérő.
Nézzük először a töltésüket!
A protonok egyszeres pozitív relatív töltéssel rendelkeznek,
az elektronok relatív töltése pedig egyszeresen negatív.
Ezek a töltések egyenlő nagyságúak, és ellentétes előjelűek,
ezért az atomokban, ahol a számuk megegyezik,
a töltéseik kiegyenlítik egymást.
A neutronoknak nincsen töltése, azaz semlegesek.
Mi a helyzet a tömeggel?
Az elemi részecskék tömegét
atomi tömegegységben (ate) adjuk meg
amit (az angolban) U betű jelöl.
A protonok és neutronok tömege közel azonos, 1 egységnyi.
Ehhez képest az elektronok tömege
elhanyagolható, 0,0005 U,
azaz kb. 2000-szer kisebb a tömegük,
mint a protonoké vagy a neutronoké.
Így az atom szinte teljes tömegét
az atommag teszi ki
és nem az elektronfelhő.
A világon minden atomokból áll.
A belélegzett levegő, a víz, amit iszunk,
és a mobiltelefonunk is.
Bár ezek nagyon különböznek,
az őket alkotó atomokat ugyanazok az elemi részecskék,
a protonok, neutronok és elektronok építik fel.