A világon minden atomokból áll.
Igen, minden.
A belélegzett levegő, a víz, amit iszunk,
még a mobiltelefonunk alkatrészei is.
De mi azok az atomok?
Mi van az atomokban?
Mitől válik atommá az atom?
Az atomok icipici részecskék, az anyag elemi egységei,
mint az építőkockák.
Ám maguk az atomok is
kisebb, szubatomi részekből állnak,
protonokból, neutronokból és elektronokból.
Lássuk ezt az egyszerűsített ábrát,
hogy megismerjük e szubatomi részecskéket
és az atom szerkezetét.
Az atom központjában van az atommag,
amely protonokból és neutronokból áll.
Az atommagot elektronfelhő veszi körül.
Az elektronok leginkább itt fordulnak elő.
Az atommagot a valós méreténél sokkal nagyobbra rajzoltam.
Az atom elektronfelhője
akár 100 ezerszer is nagyobb lehet, mint az atommag.
Tehát az elektronfelhő alkotja
az atom térfogatának legnagyob részét.
A protonok, neutronok és elektronok
töltése és tömege eltérő.
Nézzük először a töltésüket!
A protonok egyszeres pozitív töltéssel rendelkeznek,
az elektronok töltése pedig egyszeresen negatív.
E töltések egyenlő nagyságúak, és ellentétes előjelűek,
ezért az atomokban, ahol a számuk mindig egyenlő,
a töltéseik kiegyenlítik egymást.
A neutronoknak nincsen töltése, azaz semlegesek.
Mi a helyzet a tömeggel?
A szubatomi részecskék tömegét
atomi tömegegységben adjuk meg
amit (az angolban) U betű jelöl.
A protonok és neutronok tömege nagyjából hasonló, 1 egységnyi.
Ehhez képest az elektronok tömege
mindössze 0,0005 egységnyi,
azaz kb. 2000-szer kisebb a tömegük,
mint a protonoké vagy a neutronoké.
Így az atom szinte teljes tömegét
az atommag teszi ki
és nem az elektronfelhő.
A világon minden atomokból áll.
A belélegzett levegő, a víz, amit iszunk,
és a mobiltelefonunk is.
Bár ezek nagyon különböznek,
de az őket alkotó atomokat egyaránt
protonok, neutronok és elektronok építik fel.