Bună seara.
Ne aflăm în acest superb
amfiteatru în aer liber
şi ne simţim bine
la temperatura plăcută
a serii,
însă când Qatar-ul va găzdui
Campionatul Mondial de Fotbal,
peste 10 ani,
în 2022,
știm de pe-acuma că va avea loc
în iunie şi iulie,
cele mai fierbinți luni ale anului.
Iar când Quatar a fost desemnat ca gazdă
a Campionatului Mondial de Fotbal,
multă lume s-a întrebat
cum va fi posibil
ca fotbaliștii
să joace un fotbal spectaculos
alergând prin acest climat deşertic?
Cum va fi posibil
ca spectatorii să privească
și să savureze Campionatul pe un stadion
în aer liber, în acest climat fierbinte?
Împreună cu arhitecţii de la firma
Albert Speer & Partner, inginerii noştri
de la Transsolar au susţinut,
şi au dezvoltat stadioane în aer liber,
alimentate 100% cu energie solară
şi 100% răcite cu energie solară.
Să vă spun câte ceva despre asta,
însă aș vrea să încep cu confortul.
Voi începe cu partea
ce ţine de confort,
deoarece multă lume confundă
temperatura ambientală
cu confortul termic.
Ne uităm la hărţi ca aceasta,
vedeţi linia roşie
care marchează temperatura aerului
în Iunie şi Iulie şi, da, e adevărat,
ajunge până la 45 grade Celsius.
E foarte cald.
Însă temperatura aerului nu este
singurul parametru climatic
care defineşte confortul.
Să vă arăt analizele efectuate
de un coleg al meu, considerând
diferite Campionate Mondiale de Fotbal,
Jocurile Olimpice de peste tot din lume,
din punctul de vedere al confortului
şi analizând confortul
pe care oamenii l-au perceput
în timpul diverselor activităţi sportive.
Să încep cu Mexicul.
În Mexic temperatura aerului
a fost cuprinsă între
15 și până la 30 de grade Celsius,
şi oamenii s-au simţit bine.
Meciurile s-au jucat comfortabil
în Mexico City. Priviţi.
Orlando, acelaşi tip de stadion în aer liber.
Lumea stătea
în bătaia soarelui dogoritor
și umiditate foarte ridicată,
după-amiaza, şi nu le-a plăcut.
N-a fost comfortabil.
Temperatura aerului nu a fost foarte ridicată,
însă n-a fost deloc confortabil în timpul meciurilor.
Seul. Acolo, datorită
drepturilor de difuzare,
toate meciurile s-au disputat după-amiaza târziu.
Soarele apusese deja,
aşa că meciurile
au fost percepute ca fiind confortabile.
Atena. Climă mediteraneană,
dar soarele n-a fost
plăcut deloc. N-a fost deloc confortabil.
Ştim asta și despre Spania,
am auzit despre "soare și umbră".
Dacă ai bilet și îți cumperi
bilet la umbră,
plăteşti mai mult, pentru că te afli
într-un mediu mai confortabil.
Beijing.
Din nou, soare toată ziua
şi umiditate crescută,
și nu a fost confortabil.
Așadar dacă suprapunem
toate aceste date
legate de confort, observăm următoarele:
în toate aceste locuri, temperatura aerului a variat
de la 25 la 35 de grade Celsius
şi dacă urmăriți în continuare
linia de 30 de grade Celsius
temperatura ambientului;
de-alungul acestei linii vedeţi,
confortul a fost prezent în diverse forme,
tot felul de senzaţii de confort
în aer liber,
de la foarte confortabil
la foarte neconfortabil.
De ce?
Pentru că există
mai mulţi parametri care influenţează
comfortul termic, iar aceştia sunt:
soarele, soarele direct,
soarele indirect; vântul,
vântul puternic sau moderat,
umiditatea aerului,
temperatura radiantă a mediului
în care ne aflăm.
Asta e temperatura aerului.
Aceşti parametri compun
senzaţia de comfort
a corpului uman.
Cercetătorii au dezvoltat un parametru,
care se referă la
temperatura percepută,
care conţine toţi aceşti parametri
şi îi ajută pe designeri să înţeleagă
care e parametrul principal
care ne dă confort
sau disconfort.
Care e parametrul principal
care creează temperatura percepută?
Iar aceşti parametri,
aceşti parametri climatici,
influențează metabolismul uman.
Din cauza metabolismului,
noi, ca fiinţe umane,
producem căldură.
Sunt emoţionat, vorbesc cu voi,
probabil că produc
150 W chiar acum.
Voi staţi aşezaţi,
relaxaţi, mă priviţi.
Probabil că produceţi
100 W fiecare,
şi vrem să scăpăm
de această energie.
Corpul meu vrea să scape de această energie
și cu cât mi-e mie mai greu,
corpului meu să scape de energia asta,
cu atât mai puţin confortabil mă simt.
Asta e. Dacă nu scap
de energia asta,
voi muri.
Dacă suprapunem ceea ce se întâmplă
pe durata unui Campionat Mondial de Fotbal,
ce va fi în Iunie şi Iulie,
o să vedem, da, că
temperatura aerului va fi mult mai mare,
asta pentru că meciurile
vor avea loc după-amiaza,
va fi cam acelaşi
nivel de confort pe care l-am avut în
celelalte locuri şi care a fost
perceput ca fiind disconfortabil.
Astfel încât am început să colaborăm cu o echipa
care a pregătit Bid Book,
ţelul nostru a fost să ajungem la
temperatura percepută
și la confortul în aer liber între aceste limite,
care este perceput
la temperatura de 32 grade Celsius,
ca temperatură percepută,
şi care este extrem de confortabilă.
Oamenii se vor simţi chiar bine
într-un astfel de mediu, în aer liber.
Dar ce presupune asta?
Dacă ne uităm strict la ce se întâmplă,
vedem temperatura e prea ridicată.
Dacă implementăm cel mai bun design arhitectural,
și cele mai bune calcule de inginerie și climatizare,
nu câştigăm prea mult.
E nevoie de un sistem activ.
Trebuie, de exemplu, să introducem
tehnologie de răcire radiantă,
şi trebuie să o combinăm
cu aşa-numitul concept de "soft-conditioning".
Cum facem asta pe un stadion?
Stadionul are puţine elemente
care creează acel
confort în aer liber.
În primul rând e vorba de umbră.
Ea trebuie să protejeze oamenii
care stau în soare puternic
şi vânt cald.
Dar asta nu e tot ce trebuie făcut.
Trebuie să folosim
sisteme active.
În loc să suflăm un uragan
de aer rece prin stadion,
putem folosi tehnologie
radiantă de răcire,
asemănătoare încălzirii prin pardoseală,
unde ţevi de apă trec pe sub podea.
Folosind pur și simplu apa rece
care trece prin ţevi,
se poate elibera căldura
care e absorbită în timpul zilei
în stadion,
aşa încât să creezi confort,
iar apoi, adăugând aer uscat
în loc de aer răcit,
spectatorii şi jucătorii îşi vor putea
regla nevoile individuale de confort,
pentru a-şi echilibra
energia proprie.
Îşi pot ajusta şi găsi
confortul de care au nevoie.
Vor fi probabil 12 stadioane,
dar există
32 de terenuri pentru antrenament
unde fiecare ţară în parte
se va antrena.
Am aplicat acelaşi concept:
umbrim zona de antrenamente,
cu un umbrar împotriva vântului,
şi apoi folosim iarba.
Gazonul udat natural
e o bună sursă de răcire
şi stabilizare a temperaturii,
la fel și folosirea aerului dezumidifiat
pentru a crea confort.
Însă, chiar cel mai bun design pasiv
n-ar fi de folos.
Avem nevoie de sisteme active.
Cum realizăm asta?
Ideea noastră pentru licitație a fost următoarea:
100% răcire solară,
bazată pe ideea că vom folosi
acoperişul stadionului,
vom acoperi acoperişul
cu module solare fotovoltaice.
Nu împrumutăm energie
din trecut.
Nu folosim energie fosilă.
Nu împrumutăm energie
de la vecini.
Folosim energie pe care o putem culege
pe acoperişurile noastre şi, de asemenea,
pe terenurile de antrenament,
care vor fi acoperite cu membrane
largi şi flexibile, şi vom vedea
în anii următori o industrie
care va produce
module fotovoltaice flexibile,
oferind posibilitatea umbririi
împotriva soarelui puternic
şi producând energie electrică în acelaşi timp.
Această energie e acum colectată
pe tot parcursul anului,
trimisă în reţea,
și înlocuieşte combustibilii fosili din reţea,
iar când e necesară
pentru răcire
o luăm din reţea
şi folosim energia solară
pe care am introdus-o în reţea,
și o luăm din nou la nevoie,
pentru răcire solară.
Pot face asta în primul an
iar în următorii 10 ani
o voi amortiza,
iar în următorii 20 de ani,
această energie necesară
Campionatului Mondial în Quatar,
în următorii 20 de ani,
aceasta va intra în reţeaua Quatar-ului.
Aşa că - (Aplauze)
Vă mulţumesc foarte mult. (Aplauze)
Asta nu e de ajutor doar pentru stadioane.
O putem folosi
şi în alte piețe în aer liber şi pe străzi,
şi am lucrat la
Oraşul Viitorului
în Masdar,
din Abu Dhabi, Emiratele Arabe Unite.
Am avut plăcerea să lucrez la
piaţa centrală.
Aceeaşi idee a fost folosită și acolo
pentru a crea condiţii în aer liber
care să fie percepute
ca fiind confortabile.
Oamenii preferă să meargă acolo
decât să intre într-un mall,
care e răcorit şi răcit.
Am vrut să creăm
un spaţiu în aer liber
care să fie atât de confortabil
încât oamenii să meargă acolo
la amiază devreme, chiar și în aceste luni
fierbinţi şi însorite de vară,
iar ei să se simtă bine
şi să petreacă timp cu familiile. (Aplauze)
Același concept:
umbrire contra soarelui,
protecție contra vântului,
şi folosirea avantajului dat de
soarele pe care-l poţi "recolta"
pe suprafața ocupată.
Ce superbe umbrele.
Aş vrea să vă încurajez
să daţi importanţă
comfortului vostru termic,
mediului vostru termic,
la noapte şi mâine,
şi dacă vreţi să aflaţi mai multe
despre asta,
vă invit să ne vizitaţi site-ul.
Am uploadat un calculator
foarte simplu pentru temperatura percepută
unde poţi verifica
ce confort exterior ai.
Şi sper că
împărtăşiţi ideea că,
dacă inginerii şi designerii
pot folosi toţi
aceşti parametrii climatici diferiţi,
vor putea crea
condiţii în aer liber
foarte bune şi cofortabile,
pentru a modifica percepția noastră termică
astfel încât să ne simţim confortabil
în aer liber,
şi putem face asta
cu cel mai bun design pasiv,
folosind totodată sursa energetică
care este la îndemână în Quatar,
soarele.
(Aplauze)
Vă mulţumesc foarte mult. (Aplauze)
Shukran. (Aplauze)