Stojiš v vrsti v trgovini, ko, ojoj,
nekdo kihne vate.
Virus prehlada se posrka v tvoja pljuča
in pristane na celici tvoje dihalne poti.
Vsaka živa stvar na Zemlji je sestavljena iz celic,
od najmanjše, enocelične bakterije,
do velikanskega sinjega kita do tebe.
Vsako celico v telesu obdaja celična membrana,
debela, prožna membrana, zgrajena iz maščob in beljakovin,
ki obdaja in ščiti notranje dele.
Je polprepustna,
kar pomeni, da prepušča nekatere snovi noter in ven
in druge blokira.
Celična membrana je pokrita z majhnimi izrastki.
Vsi imajo funkcije, na primer pomoč, da se celica pripne na sosednje,
ali pripenjanje hranil, ki jih celica potrebuje.
Živalske in rastlinske celice imajo celične membrane.
Le rastlinske celice imajo celično steno,
ki je narejena iz toge celuloze, ki daje rastlini obliko.
Virusna celica, ki so jo kihnili v vaša pljuča, je zahrbtna.
Delajoč se, da je prijatelj,
se pritrdi na celično membrano
in celica ga skozi membrano pripelje noter.
Ko virus pride skozi,
celica prepozna svojo napako.
Sovražnik je notri!
Posebni encimi prispejo na prizorišče in razkosajo virus.
En kos pošljejo nazaj skozi celično membrano,
kjer ga celica razkazuje kot opozorilo sosednjim celicam pred vsiljivcem.
Bližnja celica vidi opozorilo
in gre nemudoma v akcijo.
Narediti mora protitelesa,
beljakovine, ki bodo napadle in ubile virus.
Ta proces se začne v jedru.
V jedru je naša DNK,
načrt, ki pove celici, kako zgraditi vse, kar naše telo potrebuje za delovanje.
Določen odsek DNK vsebuje navodila, kako naj celica naredi protitelesa.
Encimi v jedru najdejo pravi odsek DNK,
nato naredijo kopijo teh navodil,
imenovano informacijska RNA.
Informacijska RNA zapusti jedro, da bi izpolnila svojo nalogo.
Informacijska RNA potuje do ribosoma.
V človeški celici je lahko do 10 milijonov ribosomov,
nanizanih na traku podobni strukturi,
imenovani endoplazmatski retikulum.
Ta ribosom prebere navodila iz jedra.
Vzame aminokisline in jih poveže eno za drugo
in ustvari protitelo, ki se bo borilo z virusom.
A preden to lahko stori, mora protitelo zapustiti celico.
Protitelo gre proti Golgijevemu aparatu.
Tu se zapakira za pot ven iz celice.
Zaprt v mehurček iz materiala celične membrane,
Golgijev aparat prav tako da protitelesu navodila,
kako naj pride do roba celice.
Ko pride tja, se mehurček, ki ga obdaja, zlije s celično membrano.
Celica izloči protitelo
in to se odpravi iskat virus.
Ostanek mehurčka bodo razgradili celični lizosomi
in njegovi deli bodo znova in znova reciklirani.
In kje je celica dobila energijo za vse to?
To je vloga mitohondrija.
Da naredi energijo, mitohondrij vzame kisik,
to je edini razlog, zakaj ga vdihamo,
in doda elektrone iz hrane, ki jo pojemo,
da naredi molekule vode.
Ta proces tudi ustvari molekulo z veliko energije,
imenovano ATP, s katero celica poganja vse svoje dele.
Rastline pridejo do energije na drugačen način.
Imajo kloroplaste, ki združijo ogljikov dioksid in vodo
s svetlobno energijo sonca,
da ustvarijo kisik in sladkor,
obliko kemične energije.
Vsi deli celice morajo delovati skupaj, da bi stvari gladko tekle,
in vse celice v telesu morajo delati skupaj, da ti gladko tečeš.
To je veliko celic.
Znanstveniki mislijo, da okrog 37 trilijonov.