2015 nyarán
Európa a 2. világháború óta legnagyobb menekültáradattal szembesült.
Miért?
A fő ok az, hogy a menekültek legfőbb forrásává Szíria vált.
Szíria a Közel-Keleten található,
egy ősi, termékeny vidéken, amely már 10 ezer éve lakott.
Az 1960-as évek óta az el-Aszad család vezeti,
akik gyakorlatilag diktátorként uralkodtak a 2011-es Arab Tavaszig, amikor
tüntetések forradalmi hulláma söpört végig az arab világon,
mely számos önkényuralmi rendszert megdöntött.
De az Aszadok a hatalom átadása helyett véres polgárháborút kezdeményeztek.
Különböző nemzetiségű és vallású csoportok háborúskodtak váltakozó összefogásban.
A katonai dzsihádista Iszlám Állam kihasználta a lehetőséget
a káosz közepén azzal a céllal, hogy totalitárius iszlám kalifátust építsen.
Igen hamar a világ egyik legerőszakosabb
és legsikeresebb szélsőséges szervezetévé nőtte ki magát.
Borzalmas háborús bűnöket követtek el, vegyi fegyverekkel, tömeges kivégzésekkel,
mindennapos kínzásokkal és ismétlődő halálos támadásokkal a lakosság ellen.
A szír lakosság csapdába esett
a hatalom, a lázadó csoportok és a vallási szélsőségesek gyűrűjében.
A szírek harmada kényszerült lakhelye elhagyására Szírián belül,
miközben több mint négymillióan menekültek el külföldre.
Túlnyomó többségük jelenleg a szomszédos országok menekülttáboraiban él,
melyek a menekültek 95%-át látják el,
miközben a Perzsa-öböl arab államai
egyetlen egy szír menekültet sem fogadtak be,
melyet az Amnesty International különösen szégyenletesnek nevezett.
Az ENSZ és a világélelmezési program
nem voltak felkészülve egy ilyen méretű menekültválságra.
Ennek következtében számos menekülttábor túlzsúfolt és szenved ellátási gondoktól,
kitéve az embereket hidegnek, éhínségnek és betegségeknek.
A szírek reménye elveszett, hogy helyzetük hamarosan jobbá váljon,
így sokan az európai menedékjogi kérelem mellett döntöttek.
2007 és 2014 között az Európai Unió 2 milliárd eurót költött
védelmi, biztonságtechnikai és határőrségi tehnológiákra,
de csak vajmi keveset a bevándorlók tömegeinek fogadására.
Így alig volt felkészülve a menedékjogot kérők áradatára.
Az EU-ban a menekült abban az államban kell maradjon, ahová először megérkezett,
ami hatalmas nyomást gyakorol a már amúgy is bajban lévő határ menti országokra.
Görögország a teljes gazdasági összeomlás határán,
nem volt képes ennyi emberről gondoskodni,
mely borzalmas jelenetekhez vezetett kétségbeesett, éhező emberekkel
az általában turistáknak fenntartott szigeteken.
A világnak egységet alkotva kellett volna fellépnie,
ehelyett még megosztottabbá vált.
Sok állam egyenesen elutasította, hogy bárkinek is menedéket adjon,
magukra hagyva a határ menti országokat a küzdelemben.
2014-ben Anglia azért lobbizott,
hogy leállítsák a Mare Nostrum mentőakciót, amelynek célja
a fuldokló menekültek kimentése volt a Földközi-tengerből.
Az alapötlet az lehetett, hogy a magasabb halálozási arány
azt eredményezi majd, hogy kevesebb menedékkereső vág neki az útnak.
Persze valójában nem ez lett az eredmény.
A krízis megítélése a nagyvilágban rögvest megváltozott,
amikor fotók jelentek meg egy szír fiú holttestéről,
melyet arccal lefelé fordulva találtak meg egy török tengerparton.
Németország bejelentette, hogy kivétel nélkül befogad minden szír menekültet
és most 800 ezer ember befogadására készül 2015-ben,
többre, mint amennyit az egész EU fogadott be 2014-ben.
Néhány nappal később mégis átmeneti határvizsgálatot vezetett be
és össz-európai megoldást követelt.
A nyugati országok egyre több polgára kezd cselekvésbe lendülni,
holott a menedékkérők támogatása
legnagyobb részben civilektől érkezett, nem politikusoktól.
De félelmek is vannak a nyugati világban:
Iszlám, magas születési ráta, bűnözés, és a szociális rendszer összeomlása.
Ismerjük ezt el és nézzük a tényeket.
Még ha mind a négymillió szír menekültet egyedül az EU-nak kellene befogadnia
és 100%-uk muszlim vallású lenne,
a muzulmánok részaránya az Európai Unióban
a jelenlegi kb. 4%-ról csupán 5% körülire emelkedne.
Ez nem lenne drámai változás és biztosan nem válnánk muzulmán kontinenssé.
A muzulmán kisebbség se nem újdonság, se nem ok a félelemre.
A születési arány a nyugati világ több részén alacsony,
így néhányan attól félnek, hogy a menekültek többségbe kerülnek
néhány évtizeden belül.
Tanulmányok kimutatták,
hogy ugyan a születési ráta magasabb a muszlimok közt Európában,
ez hamar csökken az életszínvonal és az iskolai végzettség növekedésével.
A legtöbb szír menekült tanult ember,
a születési ráta Szíriában a polgárháború előtt nem volt túl magas,
és a népesség konkrétan csökkent, nem növekedett.
A menekültek magasabb bűnözési rátájától való félelem is alaptalannak tűnik.
A bevándorlókká váló menekültek
körében alacsonyabb a bűnözés, mint a helyi lakosság körében.
Ha engedélyt kapnak a munkára, vállalkozásokat indítanak
és beépülnek a munkaerő piacra amilyen gyorsan csak lehet,
többet fizetve be az államkasszába mint amennyit kivesznek onnan.
A szírek akik nyugatra érkeznek javarészt szakképzett munkások,
melyekre Európa öregedő lakosságának elengedhetetlenül szüksége volna.
Az okostelefonos menekültek olyan tévképzetet kelthettek,
hogy valójában nincs is szükségük a segítségre.
A közösségi oldalak és az internet
a menekült lét alapvető kelléke lett.
Az Európába vezető hosszú útvonalak tervezéséhez GPS-t használnak;
a Facebook csoportok tippeket és információkat adnak valós időben.
Ez is csak azt bizonyítja, hogy ezek az emberek épp olyanok mint mi:
ha veszélyes útra kellene kelned, vajon otthon hagynád a telefonod?
Az Európai Unió a leggazdagabb gazdaságok csoportja a Földön,
jól szervezett államok működő szociális hálózattal,
infrastruktúrával, demokráciával, és hatalmas iparral.
Tudná kezelni a menekültválság kihívásait, ha akarná.
Ugyanez igaz az egész nyugati világra.
De miközben a parányi Jordánia több mint 600 ezer menekültet fogadott,
Anglia, melynek GDP-je 78-szorosa Jordániáénak,
csupán 20 ezer szír befogadását engedélyezi
a következő 5 év folyamán.
Az USA 10 ezer, Ausztrália 12 ezer menedékkérő befogadását engedélyezte.
Összességében a dolgok lassan jobban alakulnak, de nem elég gyorsan.
E napokban történelmet írunk.
Hogyan akarjuk, hogy emlékezzenek ránk?
Mint idegengyűlölő, gazdag gyávákra kerítések mögé bújva?
Vegyük észre, hogy ezek az emberek halál és rombolás elől menekülve
semmiben sem különböznek tőlünk.
Befogadva őket országainkba és integrálva őket társadalmainkba
igen sokat nyerhetünk.
Csupán veszíthetünk azzal, ha hátat fordítunk ennek a válságnak.
Biztosan több gyermek kerül majd partra, ha nem cselekszünk humánusan és okosan.
Lépjünk a helyes útra és próbáljunk meg a lehető legjobbak lenni akik csak tudunk.
KÉK: Adományozz az ENSZ menekültügyi hivatalának! (link a leírásban)
PIROS: Tudj meg többet a szíriai és iraki helyzetről!