U nekom trenutku,
većina seksualno aktivnih ljudi biće zaražena humanim papiloma virusom
ili HPV-om.
Postoji više od 100 vrsta HPV-a
i telo u većini slučajeva eliminiše infekcije bez simptoma,
ali pojedine vrste mogu predstavljati ozbiljan rizik po zdravlje.
HPV stvara kontaktne infekcije,
što znači da virus ostaje u ćelijama blizu mesta infekcije
umesto da se širi po celom telu.
Pošto se HPV često prenosi putem seksualne aktivnosti,
to obično podrazumeva ćelije vagine, vulve, penisa, anusa,
usta i grla.
Možemo testirati ćelije iz ovih područja na HPV,
ali iako je testiranje na ovaj virus naučno moguće,
to nije uobičajena praksa.
Razlog je taj što,
mada postoje tretmani za štetna dejstva HPV-a po zdravlje,
ne postoji lečenje za sam virus.
Stoga bismo testiranjem na HPV dobili mnogo pozitivnih rezultata
i, mada većina njih neće biti razlog za brigu,
još uvek ne postoji plan lečenja za čišćenje tela od ovog virusa.
Ali postoje i drugi dobri načini da se zaštitite od HPV-a.
Proći ćemo kroz to kako HPV može da naškodi,
ko je pod rizikom i kako smanjiti rizik na minimum.
Imuni sistem organizma je u stanju da iskoreni većinu izdanaka HPV-a
pre nego što izazovu neku štetu,
a da ljudi ni ne znaju da su zaraženi.
Neke druge vrste,
kao što su HPV 6 i 11,
izazivaju abnormalnosti u ćelijama zaraženog tkiva,
koje se mogu razviti u genitalne bradavice.
Iako su zarazne i zahtevaju lečenje,
obično topikalnim kremama,
vrste koji izazivaju bradavice ne stvaraju dugoročna oštećenja.
Ali drugih 13 vrsta mogu izazvati mutacije DNK zbog kojih se ćelije dele
mnogo brže nego što je to normalno,
što pokreće razvoj kancerogenih izraslina.
Ćelije grlića materice su posebno izložene riziku.
Pogotovo su dve vrste,
HPV 16 i 18,
odgovorne za većinu slučajeva raka grlića materice,
koji je sada kod žena četvrti tip raka po učestalosti.
Može potrajati 20 godina da se simptomi raka pojave,
ali redovnim pregledima
možemo otkriti ćelijske abnormalnosti u grliću materice
pre nego što se razviju u rak.
Žene iznad 21 godine mogu redovno da obavljaju papa test,
gde se uzorak tkiva blago izrebe sa sluznice grlića materice
da bi se testirao na abnormalne ćelije.
Pozitivan test ne znači da osoba ima rak grlića materice,
već da postoje nepravilne ćelije u grliću materice
koje bi se u budućnosti mogle razviti u rak.
Pacijenti se zatim prate uz češće papa testove
ili, kod ozbiljnijih nepravilnosti,
prolaze kroz postupak koji se naziva kolposkopija.
To podrazumeva da doktor pregleda grlić materice kroz mikroskop
i možda uzme malu biopsiju tkiva radi detaljnijeg ispitivanja.
U nekim slučajevima, zahvaćeno tkivo se može ukloniti.
Infekcije grla HPV-om mogu dovesti do raka glave i vrata,
ali za sada ne postoji ekvivalent papa testa za grlo.
Upotreba kondoma pomaže u sprečavanju širenja HPV-a za vreme seksa.
Postoje i tri bezbedne i efikasne vakcine koje su namenjene za HPV 16 i 18.
Vakcina se daje u dve ili tri doze sa razmakom od nekoliko meseci
i deluje samo ako ih sve primite.
Sada je vakcina deo standardne nege za devojčice uzrasta od 11 do 18 godina
u mnogim zemljama,
mada sve više postaje dostupna i dečacima.
Odrasle žene i muškarci u zemljama
kao što su Sjedinjene Države i Ujedinjeno Kraljevstvo
mogu odlučiti da prime vakcinu,
i dokazi ukazuju da bi vakcinacija žena i muškaraca
mogla smanjiti učestalost raka grlića materice u svetu za skoro 90%.
Istraživači takođe razvijaju injekciju
za ljude koji su već zaraženi HPV-om 16 i 18
koja bi ciljala zaražene ćelije
da bi sprečila da postanu kancerogene.
Tako da, mada još ima prostora za poboljšanje pregleda,
lečenja i njihovoj dostupnosti,
upotrebe kondoma, vakcinacija i ispitivanje grlića materica
mogu smanjiti štetu koju stvara HPV.