במאה השלישית לפני הספירה,
מלכים מסופוטנים תיעדו ופרשו את חלומותייהם על לוחות שעווה.
אלף שנה מאוחר יותר,
מצרים עתיקים כתבו ספר חלומות
שפרט יותר ממאה חלומות נפוצים והמשמעות שלהם.
ובשנים מאז,
מעולם לא הפסקנו את המסע שלנו להבין למה אנחנו חולמים.
אז, אחרי הרבה מחקר מדעי,
התקדמויות טכנולוגיות,
והתמדה,
עדיין אין לנו תשובה חד משמעית, אבל יש לנו כמה תאוריות מעניינות.
אנחנו חולמים כדי להגשים משאלות.
בתחילת המאה ה 20,
זגמונד פרוייד הציע שבעוד כל החלומות שלנו, כולל הסיוטים,
הם אוסף של תמונות מהחיים היום יומיים שלנו,
יש להם גם משמעות סימבולית,
שמתייחסת להגשמה של החלומות התת הכרתיים שלנו.
פרוייד העלה תאוריה שכל מה שאנחנו זוכרים כשאנחנו מתעוררים מחלום
זה היצוג הסימבולי
של המחשבות הלא הכרתיות הפרימיטיביות שלנו, הדחפים והתשוקות.
פרוייד האמין שניתוח האלמנטים הזכורים האלו,
התוכן הלא הכרתי יתגלה למוח המודע שלנו,
ולבעיות פסיכולוגיות שעולות מהיצוג שלהם
אפשר יהיה להתייחס ולפתור.
אנחנו חולמים כדי לזכור.
כדי להגביר את הביצועים במטלות מנטליות מסויימות,
שינה היא טובה,
אבל חלום תוך כדי שינה הוא טוב יותר.
ב 2010, מדענים גילו
שאנשים היו הרבה יותר טובים בלעבור מבוך תלת מימדי מורכב
אם הם ישנו וחלמו על המבוך לפני הנסיון השני שלהם.
למעשה, הם היו טובים עד פי עשר בזה
מאלה שרק חשבו על המבוך בעודם ערים בין הנסיונות,
ואלה שישנו אבל לא חלמו על המבוך.
חוקרים העלו השערה שכמה תהליכי זיכרון
יכולים להתרחש רק כשאנחו ישנים,
והחלומות שלנו הם אותות שהתהליכים האלו מתרחשים.
אנחנו חולמים כדי לשכוח.
יש בערך 10,000 טריליון חיבורים עצביים
בתוך הארכיטקטורה של המוח.
הם נוצרים על ידי כל מה שאתם חושבים וכל מה שאתם עושים.
תאוריה ניורוביולוגית מ 1983 של החלום, שנקראה למידה הפוכה,
טוענת שבעודנו ישנים, ובעיקר במחזורי שנת חלום,
קליפת המוח בוחנת את החיבורים העצביים האלה
ומשליכה את אלה שלא דרושים.
בלי תהליך השיכחה,
שגורם לחלומות שלכם,
המוח שלכם יוכל להיות מוצף על ידי חיבורים חסרי תועלת
ומחשבות מזיקות יוכלו להפריע למחשבה חיונית
שאתם צריכים לעשות כשאתם ערים.
אנחנו חולמים כדי לשמור על מוחינו עובד.
תאורית הפעילות המתמדת מציעה שהחלומות שלכם הם התוצאה
של הצורך של המוח שלכם למצק וליצור זיכרונות לטווח ארוך כל הזמן
כדי לתפקד ביעילות.
אז כשקלט חיצוני נופל מתחת לרמה מסויימת,
כמו כשאתם ישנים,
המוח שלכם אוטומטית מפעיל
את היצור של מידע ממאגרי הזיכרון שלו,
מה שנראה לכם בצורה של מחשבות ורגשות
שאתם חווים בחלומות.
במילים אחרות,
החלומות שלכם הם אולי שומר מסך אקראי שהמוח שלכם מפעיל
כך שהוא לא יכבה לגמרי.
אנחנו חולמים כדי לתרגל.
חלומות שכוללים מצבים מסוכנים ומאיימים הם מאוד נפוצים,
והאינסטינקט הפרימיטיבי של תאוריית החזרה
טוען שהתוכן של החלום משמעותי למטרה שלו.
בין אם זה לילה מלא חרדה של להיות נרדף ביער על ידי דוב
או להלחם בנינג'ה בסמטה אפלה,
החלומות האלו מאפשרים לכם לאמן את אינטינקט הלחם או ברח שלכם
ולשמור עליו חד ושניתן לסמוך עליו במקרה שתצטרכו אותו בחיים האמיתיים.
אבל זה לא תמיד חייב להיות לא נעים.
לדוגמה, חלומות בנוגע לשכנה מושכת
יכולים למעשה לאמן גם את האינטינקט ההתרבותי שלכם.
אנחנו חולמים כדי להבריא.
ניורוטרנסמיטורים של לחץ במוח הרבה פחות אקטיבים
במהלך שלב שנת החלום של השינה,
אפילו בזמן שחולמים חלומות טראומטיים,
מה שמוביל כמה חוקרים לחשוב
שמטרה אחת של חלום היא לקחת את החדות מחוויות כואבות
כדי לאפשר החלמה פסיכולוגית.
חזרה על ארועים טראומטיים בחלומות שלכם עם פחות לחץ מנטלי
אולי נותנת לכם נקודת מבט בהירה יותר
ומגבירה את היכולת לעבד אותם בדרך בריאה פסיכולוגית.
לאנשים עם סוגים של הפרעות מצב רוח ולחץ פוסט טראומטי יש הרבה פעמים בעיה לישון,
מה שמוביל מדענים להאמין שמחסור בחלומות
הוא אולי גורם תורם למחלה שלהם.
אנחנו חולמים כדי לפתור בעיות.
לא מוגבלים על ידי המציאות והחוקים של הגיון רגיל,
בחלומות שלכם, המוח שלכם יכול לגשת לאין סוף מצבים
כדי לעזור לכם לתפוס בעיה
ולפתח פיתרונות שאולי לא הייתם שוקלים בעודכם ערים.
ג'ון סטיינבק קרא לזה ועדת השינה,
וחוקרים הדגימו
את האפקטיביות של חלום לפתירת בעיות.
כך גם הכימאי הידוע אוגוסט קקולה
גילה את המבנה של מולקולות הבנזן,
וזו הסיבה שלפעמים הפתרון הכי טוב לבעיה
הוא לישון עליה.
ואלה רק כמה מהתאוריות הבולטות יותר.
כשהטכנולוגיה תגביר את היכולת שלנו להבין את המוח,
זה אפשרי שיום אחד
נגלה את הסיבה הודאית להם.
אבל עד שהזמן הזה יגיע, אנחנו פשוט נאלץ להמשיך לחלום.