Neke od najboljih prilika za učenje
su trenuci kada smo zbunjeni.
Oni trenuci kada se pitate i zapitkujete.
Ovi trenuci dešavali su se tokom cele istorije
i doveli su do nekih zaista zapanjujućih otkrića.
Na primer, uzmite ovu priču.
Jednom je postojao čovek zvani Arhimed.
Rodio se 287. godine pre nove ere, u Sirakuzi na Siciliji.
Bio je grčki matematičar, fizičar, inženjer
izumitelj i astronom.
Jednog dana, Arhimeda je zvao kralj Sicilije
da ispita da li ga je prevario zlatar.
Kralj je rekao da je zlataru dao tačnu količinu zlata
koja je potrebna da se napravi kruna.
Ipak, kada je kruna bila gotova, kralj je posumnjao da ga je zlatar prevario
i u krunu ubacio malo srebra,
tako zadržavši nešto zlata za sebe.
Kralj je pitao Arhimeda da reši problem.
Ali postojala je kvaka - nije smeo da ošteti krunu.
Jednog dana, dok se kupao,
Arhimed je primetio da se nivo vode u kadi dizao
i da se kada prelivala kada bi uronio u nju.
Iznenada je shvatio da to koliko vode izađe
zavisi od toga koji deo njegovog tela je uronjen.
Ovo otkriće toliko ga je uzbudilo da je iskočio iz kade
i go potrčao kroz ulice vičući: "Eureka!"
Što na starogrčkom znači: "Pronašao sam."
Šta je on to pronašao?
Pa, pronašao je način da reši kraljev problem.
Vidite, Arhimed je trebalo da proveri gustinu krune
kako bi video da li je iste gustine kao čisto zlato.
Gustina je mera mase objekta podeljena se njegovom zapreminom.
Čisto zlato je veoma gusto, dok je srebro manje gusto.
Ako je u kruni bilo srebra, ona bila manje gusta nego da je sačinjena od čistog zlata.
Ali bez obzira od čega je napravljena, kruna bi imala isti oblik,
što znači istu zapreminu.
Dakle, ako bi Arhimed prvo izmerio masu krune,
i onda izmerio njenu zapreminu,
mogao bi da otkrije koliko je bila gusta.
Ali nije lako izmeriti zapreminu krune - ona ima nepravilan oblik,
koji je drugačiji od jednostavne kutije ili lopte.
Ne možete joj izmeriti veličinu i to samo pomnožiti, kao kod drugih oblika.
Arhimed je shvatio da je rešenje u tome
da se kruna okupa.
Tako što bi je stavio u vodu i video koliko vode izlazi,
mogao bi da izmeri zapreminu
i izračunao bi gustinu krune.
Ako je kruna manje gustine nego čisto zlato,
onda je zlatar sasvim sigurno prevario kralja.
Kada se Arhimed vratio kod kralja i uradio ovaj test,
po priči, otkrio je da je zlatar zaista prevario kralja,
i ubacio nešto srebra. U današnje vreme,
merenje zapremine pomoću količine vode koju objekat izbaci
zove se Arhimedov princip. Sledeći put kada se budete kupali
možete videti Arhimedov princip na delu
i možda se i vama javi neka genijalna ideja.