♪ [zene] ♪
- Az előző két videóban a kereslet rugalmasságáról beszéltünk. Most azonban térjünk át
a kínálat rugalmasságára. A kínálat rugalmassága megmutatja, mennyire reagál
a kínált mennyiség az árváltozásra. Ez nagyban hasonlít
a kereslet rugalmasságához, kivéve, hogy itt nem a keresett mennyiség reagálóképességét,
hanem a kínált mennyiség árváltozásra történő válaszkészségéről
van szó. A kínálati görbéről azt tartják, hogy akkor rugalmas, ha az ár növekedése
jelentősen megnöveli a kínálat mennyiségét. És hasonlóan ennek a fordítottja is igaz,
az ár csökkenése, nagymértékű kínálat csökkenést eredményez, ekkor mondjuk
hogy a kínálati görbe rugalmas. Tehát ha a kínált mennyiség reakciókészsége árváltozásra
magas, rugalmas keresleti görbéről beszélünk. Ha ugyanaz az áremelkedés
csupán kismértékben növeli a kínálat mennyiséget, akkor a kínálati görbe
rugalmatlan. Tehát ha a kínált mennyiség nem változik nagymértékben az árváltozás következtében,
rugalmatlan kínálati görbéről beszélünk. Nézzük csak meg ezt egy diagramon, tehát
először is vegyünk egy 10 dolláros áremelkedést, mely
megnöveli kínálat mennyiséget 80 egységről 85-re. Ez nem olyan sok. Másrészt,
ennél a rugalmasabb kínálati görbénél, ugyanaz a 10 dolláros áremelkedés,
a kínált mennyiséget is növeli, most már azonban 80-ről, 170 egységre. Így tehát sokkal
nagyobb mértékű változást kapunk a kínált mennyiségben, ugyanazon árnövekedés mellett, ha
rugalmas kínálati görbéről van szó, összehasonlítva, mintha rugalmatlan lenne.
Tehát ahogyan azt a keresleti görbénél is láttuk, a rugalmasság nem ugyanaz, mint a görbe meredeksége.
Bár, ha van két, ugyanazon közös ponton áthaladó görbénk, akkor a laposabb
jelöli a rugalmasabbat, bármely adott mennyiségnél. Az, amelyik meredekebb
rugalmatlanabb. Tehát mindig ránézhetünk a két görbére és megállapíthatjuk, hogy
ez a görbe rugalmasabb, mint a meredekebb görbe. Ez az alapszabály, működni fog minden
tárgyalt esetben, amit most veszünk. Tehát, melyek is a kínálat rugalmasságát befolyásoló
fő tényezők? Elsősorban és legfontosabb, hogyan változnak az egységnyi költségek
a termelés növekedésével? Második az időtényező. Harmadik, a piaci részesedés az
inputok tekintetében. És negyedik földrajzi kiterjedés. Most megmagyarázzuk ezeket sorjában. Fő
meghatározója a kínálat rugalmasságának, hogy milyen gyorsan nő az egységre jutó költség a
a termelés növekedésével. Különösen, ha a növekvő termelés magasabb költségekkel
jár, akkor a kínálati görbe rugalmatlan lesz. Meredek görbét kapunk, ha
összehasonlítjuk a két görbét. Másfelöl, ha a termelés növekedni tud állandó
költségekkel vagy anélkül, hogy az egységenkénti ár nagyon nőne, akkor a kínálati görbe
rugalmas lesz. Nézzünk két példát, hogy érthetőbb legyen. Hasonlítsuk össze a következő két
terméket: Picasso festményeket és fogpiszkálókat. Melyiknek van rugalmatlan és melyiknek
rugalmas a kínálata? Oké, tehát gondoljunk egy bizonyos mértékű árnövekedésére. Melyik termék esetében
könnyebb növelni a termelést? Melyik termék esetében tudjuk növelni a termelést alacsony
költségekkel a nélkül, hogy felvinnénk a költségeket? Természetesen: a fogpiszkálóknál.
Tehát a fogpiszkáló árának emelkedése mellett sokkal több fokpiszkálót állíthatnánk elő
már plusztán egy farönk fűrésztelepre szállításával. Sokkal, sokkal több fogpiszkálót,
a költségek emelkedés nélkül. Másrészről azonban teljesen lehetetlen
a Picasso festmények termelését növelni. Ő egyszerűen már nem "gyárt"
többet. Mégis lehetséges, hogy növekedjen a Picasso festmények piaci kínálata.
Azon kevesek, akiknek van otthon Picasso festményük, forgalomba hozhatják őket.
Ezzel együtt, azonban, a Picasso festmények kínálata igen rugalmatlan. Az árak csak emelkednek
és emelkednek és emelkednek és nemigen találunk több és több Picasso festményt a piacon.
Tehát még egyszer: ha a fogpiszkáló ára csak egy picit is emelkedik,
több fogpiszkáló kerül a piacra. Tehát a fogpiszkáló kínálata rugalmas,
míg a Picasso festményeké rugalmatlan. Az időtényező szintén befolyásolja
egy termék kínálatának rugalmasságát, és ez logikusan következik abból a tényből, hogy
a rugalmasság attól függ, milyenek a költségeink és milyen könnyen tudjuk növelni a termelést.
Közvetlenül követve az áremelkedést, a termelők/gyártók növelni tudják a termelést és kibocsátást,
csupán az eddigi kapacitáson működve, így rugalmatlanabbá téve a kínálatot.
Vegyük például a gabona termelést: ha a gabona ára
felmegy, a gazdálkodók kicsivel több gabonát kitermelni a földjükön,
a csépléssel, a gondosabb betakarítással. Azonban nagy mennyiségnövekedés
nem tapasztalható az első 1-2 évig, ameddig még nincs lehetőségük több holdnyi
új búza elvetésére. Ugyanakkor, ahogyan azt már említettem, a termelők idővel
képesek növelni a termelési kapacitást. Rövidtávon a kínálat rugalmassága inkább
rugalmatlannak mondható, mert nehezebb ugyanazon a költségen nagyobb mennyiséget termelni.
Idővel azonban, a termelési kapacitás növekedésével, a kínálati görbe
egyre rugalmasabbá válik. A kínálati görbe tehát egyre rugalmasabbá válik, minél több időt hagyunk
a termelőknek, hogy reagáljanak az árakra. A kínálat rugalmassága ugyanakkor szintén függ
attól, hogy a kérdéses termék mekkora kereslettel lép fel az előállításához szükséges nyersanyagok piacán.
Azaz, hogy az iparnak mekkora a részesedése a nyersanyagainak a piacán. Had magyarázzam ezt el. A kínálat általában
inkább rugalmas, amikor az ipar kis mértékű kereslettel lép fel a saját nyersanyagpiacán.
Ilyenkor ugyanis a kínálat növekedhet a nyersanyagpiacon kínált alapanyag keresletében bekövetkező
nagymértékű növekedés nélkül. Menjünk csak vissza a fogpiszkálós példához!
Az egyik oka annak, hogy a fogpiszkáló kínálata rugalmas, az, hogy könnyedén megduplázhatjuk
a fogpiszkáló kínálati mennyiségét, miközben csupán elhanyagolható változást kell eszközölnünk
a fa, mint alapanyag iránti keresletünkben. Tehát, mivel a fogpiszkáló-gyártás kis mennyiségű
fafelhasználást igényel, így a kínálat megduplázásával sincs szükségünk sokkal több fára,
tehát a fa alapanyag iránti kereslet nem emelkedik sokkal, mikor a fogpiszkálók iránti kereslet
megnő.
Következésképpen a fa ára nem fog emelkedni, mikor a fogpiszkáló iránti kereslet
megnő. Így a fogpiszkálóból kínált mennyiség könnyedén növelhető
ugyanazon az eladási áron, a ráfordítási költség növekedése nélkül. Másrészt viszont
ez a kínálat rugalmatlannak mondható, amikor az iparágban nagy kereslete van a nyersanyagok piacán.
Még egy példa: feltételezzük, hogy az autók iránti kereslet megnő. Annak érdekében, hogy
az autók kínálata is növekedni tudjon, több acélra van szükségünk, ami ebben az esetben
igen nagymértékű acél iránti kereslet növekedést eredményez. Tehát amikor növelni akarjuk
a személyautók kínálatát, több acélt fogunk felhasználni, ez felnyomja az acél
árát, így megemelkedik egy felhasznált nyersanyag ára, mely folyamat következtében
megemelkedik a személyautók ára is. Éppen ezért a személyautók kínálata
sokkal inkább rugalmatlannak mondható, hiszen ha növelni próbálnánk a kínálatot,
növekedést idézünk elő az acél árában, amely az autók gyártását
is megdrágítja. A piac földrajzi kiterjedése egy másik
meghatározója a kínálat rugalmasságának. Főként, minél szűkebb a piac kiterjedése,
annál rugalmasabb a kínálat. Minél szélesebb a piac kiterjedése,
annál rugalmasabb a kínálat. Például, feltételezzük, hogy a benzin kereslete
növekszik Washington D.C.-ben, mondjuk mert több ember költözött ebbe a régióba.
Nos, ez a kereslet könnyedén kielégíthető ha veszünk egy kis benzint
máshonnan az országból így növelni tudjuk a benzin kínálatát
Washington DC-ben, a benzin árának emelése nélkül.
Másrészt azonban, ha a benzin iránti kereslet világszerte emelkedik, például azért,
mert Kína és India is gazdagabbá vált, és több személyautót
vesznek. Nos, ebben az esetben több olajat kell kitermelnünk a föld alól.
Több olajat kell találnunk. Így sokkal többe kerül a benzin kínálatának növelése
a világ egésze számára, mint a benzin kínálatának növelése
Washington régió számára. Újra, mindkét eshetőség egyszerű vetülete
az alapvető elméletnek. Egy termék kínálatának növekedése mindenképpen
nagy költségnövekedést jelent a termék előállítása során? Nagyon könnyű növelni a kínálatot
Washington régióban vagy további más államban. Sokkal nehezebb
a teljes kínálatot növelni. Rendben. Összegezzünk. Mi teszi
a kínálati görbét rugalmasabbá? Alapvetően, a kínálati görbe akkor rugalmas, ha
könnyű növelni a termelt mennyiséget állandó költségen, vagy ha könnyű növelni
a termelést az egységenkénti előállítási költség növekedése nélkül. A kínálati görbék hosszú
távon inkább rugalmasabbak, mint rövid távon. Inkább
rugalmas, amikor a termék kisebb keresletű a nyersanyagok piacán, tehát
nem emeli a nyersanyagja árát, ha a piac terjeszkedik.
Egy termék rugalmasabb, mikor
csupán a helyi szintű kínálatról beszélünk, nem pedig globális kínálatról, mely
következésképpen rugalmatlanabb. A kínálat rugalmasságát a következőképpen határozhatjuk meg:
a kínált mennyiség százalékos változása, osztva az árváltozás
százalékával. Ez tehát ugyanaz, mint a kereslet rugalmassága,
azzal a különbséggel, hogy nem a keresett mennyiségről, hanem
a kínált mennyiségről beszélünk. A matematika nyelvén a kínálati
rugalmasság százalék, delta, mint a változás jele, tehát a kínált mennyiség
változás százaléka, osztva árváltozás százalékával. Itt egy példa:
Ha a kakaó ára 10%-kal emelkedik és a kínált mennyiség 3%-kal nő, akkor
a kakaó kínálati rugalmassága? Tehát a rugalmasság, százalékos változás a kínálat mennyiségben
tehát 3%, elosztva az árváltozás %-os értékével, 10-zel. Így
a rugalmasság értéke 0,3. Itt van a "Felezőpont képletünk". Gyakorlatilag
ugyanaz, mint a kereslet rugalmassága esetén, csak a kínált mennyiséggel
vizsgáljuk a keresett mennyiség helyett. Tehát a kínált mennyiség százalékos
változása a kínált mennyiség változása elosztva az átlagos mennyiséggel,
majd szorozva 100-zal. Az árváltozás százaléka: az árváltozás elosztva
az átlagos ár értékével, majd szorozva 100-zal. A 100-zakat egyszerűsítjük, így marad
ez a képlet, ahol a mennyiségbeli változás az "utána mennyiség" és "előtte mennyiség" különbsége,
per az átlagmennyiség. "Utána ár" mínusz "előtte ár" osztva az átlagárral.
Végezzünk el egy példát. A kezdő ár $10, a kínált mennyiség pedig 100 egység. Amikor
az ár 20 dollárra emelkedik, a kínált mennyiség 110 egységre nő. Idézzük fel a képletünket
mennyiségbeli változás osztva az átlagmennyiséggel, osztva az árváltozás és átlagár hányadosával.
Tehát az "utána mennyiség" 110, az "előtte mennyiség" 100, a változás
a mennyiségben 110-100. Ez itt az átlagmennyiség. Az árváltozás
20-10. Bizonyosodjunk meg róla, hogy ahogyan az előbb az "utána mennyiséggel" kezdtük 11),
most is az "utána árral" kezdjünk 20. Tehát 20-10
elosztva 10-zel, ami az átlagár. Satöbbi, satöbbi, satöbbi.....Kiszámolva
a rugalmasság értéke: 143. Ahogyan a kereslet rugalmasságánál,
ha a kínálat rugalmassága kisebb, mint 1, akkor a kínálati görbét rugalmatlannak nevezzük. Ha
nagyobb, mint 1, akkor a kínálati görbe rugalmas. Ha az értéke egyenlő 1-gyel,
akkor egységnyi rugalmasságúnak tekintjük. Ennyit tehát a kínálat rugalmasságának működéséről.
A következőkben a kínálat rugalmasságának alkalmazhatóságáról lesz szó.
Ez a kurzusunknak egy rendkívül fontos pontja, tehát nagy figyelemmel kövessétek a levezetést,
így megtanulva, hogy hogyan tudjuk alkalmazni ezeket a gondolatokat a való életben, rávilágítva
a rugalmasságbeli különbségek életszerű következményeinek fontosságára.
Ezzel fogunk tehát foglalkozni következő alkalommal, mely révén visszanyúlunk majd ahhoz a kérdéshez,
melyet még a legelején tettünk fel: Hogyan elemezhetünk olyan folyamatokat, mint a
rabszolga-felszabadítás, akár jó, akár rossz politikai vezérelvekről is legyen szó? A kínálat
rugalmassága kulcsfontosságú szerepet kap ennek a kérdésnek a megértésében,
ezzel fogunk tehát legközelebb foglalkozni. Köszönöm.
- [Narrátor] Ha szeretnéd a tudásod próbára tenni, kattints a kvízkérdésekre,
vagy ha készen állsz a következő leckére, menj a következő videóra.
♪ [zene] ♪
Felirat: Amara.org közösség Fordította: Halász Annamária Ellenőrize: Szegedi Vivien Lektorálta: Mandel Kinga Magdolna