Vaš mozak pod uticajem hrane.
Kada biste iz vašeg mozga isisali svu vlagu
i rasturili ga na njegove osnovne hranljive sastojke,
kako bi to izgledalo?
Većina mase vašeg dehidriranog mozga sastojala bi se iz masti,
koje još nazivamo lipidima.
U preostaloj masi mozga, našli biste proteine i aminokiseline,
tragove mikronutrijenata
i glukozu.
Naravno, mozak je više od proste sume svojih nutritivnih delova,
ali svaka komponenta ima jedinstven uticaj na funkcionisanje,
razvoj,
raspoloženje
i energiju.
Ta apatija nakon ručka
ili uzbuđenost kasno noću koje doživljavate,
to bi prosto mogli da budu efekti hrane na vaš mozak.
Od masti u vašem mozgu, superzvezde su omega-3 i omega-6.
Ove esencijalne masne kiseline,
koje povezuju sa sprečavanjem degenerativnih bolesti mozga,
moraju da potiču iz ishrane.
Tako je jedenje hrane bogate omega kiselinama,
poput orašastih plodova,
semenki
i masne ribe
ključno za stvaranje i održavanje ćelijskih membrana.
I dok su omega masti dobre za vaš mozak,
dugotrajno konzumiranje drugih masti, poput trans i zasićenih masti
može ugroziti zdravlje mozga.
U isto vreme, proteini i aminokiseline,
hranljivi gradivni materijali našeg rasta i razvoja,
manipulišu time kako se osećamo i ponašamo.
Aminokiseline sadrže prethodnike neurotransmitera,
hemijskih kurira koji prenose signale među neuronima,
što utiče na stvari poput raspoloženja,
sna,
pozornosti
i težine.
Oni su delimično razlog zašto se osećamo mirno nakon što pojedemo tanjir testenine
ili uzbuđeno nakon obroka koji je bogat proteinom.
Kompleksne kombinacije jedinjenja u hrani
mogu podstaći moždane ćelije da ispuštaju
hormone koji menjaju raspoloženje - norepinefrin,
dopamin
i serotonin.
Dolazak do vaših moždanih ćelija je komplikovan
i aminokiseline moraju da se bore za ograničen pristup.
Ishrana raznovrsnim namirnicama pomaže da se održi uravnotežena kombinacija
kurira u mozgu
i sprečava da vaše raspoloženje ide iz jedne u drugu krajnost.
Poput drugih organa u našim telima,
i naši mozgovi imaju koristi od stalnog priliva mikronutrijenata.
Antioksidanti u voću i povrću
ojačavaju mozak u njegovoj borbi
protiv slobodnih radikala koji uništavaju ćelije
i omogućavaju mozgu da dobro funkcioniše duži vremenski period.
Bez moćnih mikronutrijenata,
poput vitamina B6,
B12
i folne kiseline,
naši mozgovi bili bi podložni moždanim bolestima i propadanju.
Tragovi minerala gvožđa,
bakra,
cinka
i natrijuma
takođe su ključni za zdravlje mozga i rani kognitivni razvoj.
Kako bi mozak efikasno transformisao i sintetisao
ove dragocene nutrijente,
potrebno mu je dosta goriva.
Iako ljudski mozak čini oko 2% naše telesne težine,
on koristi i do 20% naših resursa.
Većina ove energije dolazi od ugljenih hidrata
koje naše telo razbija u glukozu, ili šećer u telu.
Zapravo, frontalni režnjevi su toliko osetljivi na pad glukoze
da je promena mentalnih funkcija jedan od osnovih signala
nedostatka hranljivh materija.
Pod pretpostavkom da redovno dobijamo glukozu,
kako određeni tip ugljenih hidrata koje jedemo utiče na naše mozgove?
Ugljeni hidrati imaju tri oblika:
skrob,
šećer
i vlakna.
Iako ih na većini deklaracija na namirnicama
zbrajaju u jedan broj ugljenih hidrata,
odnos podgrupa šećera i vlakana u celoj količini
utiče na to kako reaguju telo i mozak.
Hrana sa visokim gilkemijskim indeksom, poput belog hleba,
izaziva munjevito lučenje glukoze u krvi,
a onda sledi pad.
Šećer u krvi pada, a sa njim i naša pozornost i raspoloženje.
S druge strane, ovsene pahuljice, žitarice i mahunarke sporije ispuštaju glukozu,
čime se dobija stabilniji nivo održavanja pažnje.
Za održivu snagu mozga,
ključno je odlučiti se za ishranu koja je raznovrsna i bogata nutrijentima.
Što se tiče onoga što grizete, žvaćete i gutate,
vaši izbori imaju direktan i dugotrajan uticaj
na najmoćniji organ u vašem telu.