Creierul tău și alimentația
Dacă ai scoate toată hidratarea din creier
şi ai împărţi-o în conţinutul său nutriţional,
cum ar arăta?
Aproape toată greutatea creierului tău deshidratat ar veni din grăsimi,
cunoscute şi ca lipide,
În restul materiei creierului, ai găsi proteine şi aminoacizi,
urme de micronutrienţi
şi glucoză.
Creierul este, bineînţeles, mai mult decât suma părţilor sale nutritive,
dar fiecare componentă are un impact diferit asupra funcţionării,
dezvoltării,
dispoziţiei
şi energiei.
Astfel că apatia de după prânz
sau agitația pe care o simţi noaptea târziu,
ei bine, acestea ar putea fi efectele mâncării asupra creierului tău.
Din grăsimile din creierul tău, vedetele sunt omega 3 şi 6.
Aceşti acizi graşi esenţiali,
care au fost corelaţi cu prevenirea bolilor degenerative ale creierului,
trebuie să vină din dietele noastre.
Deci consumul de alimente bogate în acizi omega,
cum ar fi nucile,
seminţele
şi peştele gras,
e esenţial pentru crearea şi păstrarea membranelor celulare.
Acizii omega sunt grăsimi bune pentru creierul tău,
dar folosirea prelungită a altor grăsimi, ca grăsimi trans şi saturate,
poate compromite sănătatea creierului.
Între timp, proteinele şi aminoacizii,
nutrienţii de bază ai creşterii şi ai dezvoltării,
manipulează cum ne simţim şi cum ne comportăm.
Aminoacizii conţin precursorii neurotransmiţătorilor,
mesagerii chimici care poartă semnalele între neuroni,
afectând lucruri ca dispoziţia,
somnul,
atenţia
şi greutatea.
Sunt unul din motivele pentru care ne simţim calmi
după ce mâncăm o farfurie mare de paste
sau mai alerţi după o masă bogată în proteine.
Combinaţiile complexe de compuşi din mâncare
pot stimula celulele creierului să elibereze norepinefrină
care schimbă dispoziţia,
dopamină
şi serotonină.
Dar drumul spre celulele creierului e complicat
şi aminoacizii trebuie să concureze pentru acces limitat.
O dietă variată ajută la menţinerea unei combinaţii echilibrate
de mesageri ai creierului
şi împiedică oscilările de dispoziţie.
La fel ca celelalte organe din corp,
creierul nostru beneficiază şi de un aport constant de micronutrienţi.
Antioxidanţii din fructe şi legume
ajută creierul să lupte cu radicalii liberi care distrug celulele creierului,
făcându-l să lucreze bine pentru o perioadă mai lungă de timp.
Şi fără aceşti puternici micronutrienţi,
ca vitamina B6,
B12
şi acidul folic,
creierul nostru ar fi predispus la boli cerebrale şi declin mintal.
Urme de minerale precum fierul,
cuprul,
zincul
şi sodiul
sunt fundamentale sănătăţii creierului şi dezvoltării cognitive timpurii.
Pentru ca creierul să transforme şi să sintetize în mod eficient
aceşti nutrienţi valoroşi,
are nevoie de combustibil, în cantități mari.
În timp ce creierul uman constituie doar 2% din greutatea corpului nostru,
el foloseşte până la 20% din resursele noastre de energie.
Majoritatea energiei vine din carbohidraţii
pe care corpul nostru îi transformă în glucoză sau zahăr în sânge.
Lobii frontali sunt atât de sensibili la picături de glucoză
încât o schimbare în funcţia mintală e un semn principal
al deficitului de nutrienţi.
Presupunând că luăm glucoză în mod regulat,
cum e afectat creierul de tipul de carbohidraţi pe care-i mâncăm?
Carbohidraţii vin în trei forme:
amidon,
zahăr
şi fibră.
Pe majoritatea etichetelor nutriţionale
sunt trecute toate într-o singură categorie a carbohidraţilor,
însă raportul subgrupelor de zahăr şi fibră cu cantitatea totală
afectează modul în care corpul şi creierul răspund.
Un aliment cu un indice glicemic ridicat, ca pâinea albă,
cauzează eliberarea rapidă a glucozei în sânge,
iar apoi urmează căderea.
Nivelul de zahăr din sânge scade brusc şi cu el, şi atenţia şi dispoziţia.
Pe de altă parte, ovăzul, cerealele şi legumele
au un grad mai scăzut de eliberare a glucozei,
susţinând un nivel constant al atenţiei.
Pentru o putere susţinută a creierului,
e esențial să optăm pentru o alimentație bogată în nutrienţi.
Când vine vorba de ce muşti, mesteci sau înghiţi,
alegerile tale au un efect direct şi de durată
asupra celui mai puternic organ al corpului tău.