[Az agy és az étel]
Ha kiszívnánk az agyból az összes nedvességet,
és lebontanánk tápanyag-alkotóelemeire,
vajon mit találnánk?
A kiszáradt agy nagy részét zsírok,
más néven lipidek alkotnák.
A fennmaradó részben fehérjéket és aminosavakat,
némi mikrotápanyagot
és glükózt találnánk.
Az agy persze több mint tápanyagalkotóinak összessége,
de minden összetevőnek megvan a maga hatása a működésre,
a fejlődésre,
a hangulatra,
és az energiára.
Tehát az ebéd utáni fásultság,
vagy a késő éjjeli éberség, amit olykor érzünk,
lehet egyszerűen csak az ételek agyra gyakorolt hatása.
Az agyat alkotó zsírok közül az omega-3 és 6 a legfontosabbak.
Ezekhez a degeneratív agyi betegségek megelőzésében szerepet játszó,
alapvető fontosságú zsírsavakhoz
ételekből juthatunk.
Így az omegában gazdag ételek,
pl. mogyorófélék,
magvak,
és zsíros halak fogyasztása
döntő szerepet játszik a sejtmembránok keletkezésében és megőrzésében.
És míg az omega zsírsavak jók az agynak,
más zsírok, pl. a transz- és telített zsírok fogyasztása hosszú távon
árthat az agy egészségének.
A növekedés és fejlődés fő tápanyagai,
a fehérjék és az aminosavak
hatással vannak közérzetünkre és viselkedésünkre.
Az aminosavakban találhatók az ingerületátvivő anyagok prekurzorai,
azok a kémiai kézbesítők, melyek továbbítják az idegsejtek közötti jeleket,
és hatással vannak a hangulatra,
az alvásra,
a figyelemre
és a testsúlyra.
Miattuk érezhetjük magunkat nyugodtnak egy nagy tál tészta elfogyasztása után
vagy ébernek egy fehérjedús étkezés után.
A ételek vegyületeinek összetett kombinációi
az agysejteket a hangulatra ható norepinefrin,
dopamin,
és szerotonin kibocsátására serkenthetik.
De az agysejtekhez trükkös eljutni,
és az aminosavaknak meg kell küzdeniük a korlátozott hozzáférésért.
Egy sokféle ételből álló étrend segít fenntartani
az agy hírvivőinek egészséges egyensúlyát,
és segít megakadályozni, hogy hangulatunk egyik vagy másik irányba elbillenjen.
Testünk többi szervéhez hasonlóan
az agyunknak is jót tesz az egyenletes mikrotápanyag-ellátás.
A gyümölcsök és zöldségek antioxidánsai
erősebbé teszik az agyat az agysejteket pusztító szabad gyökök leküzdésében,
és ezzel lehetővé teszik, hogy az agy hosszabb ideig jól működjön.
Fontos mikrotápanyagok
pl. B6-vitamin,
B12-vitamin
és folsav nélkül
az agyunk hajlamos lenne betegségekre és hanyatlásra.
Kis mennyiségben a vas,
a réz,
a cink
és a nátrium is
alapvetően fontosak az agy egészségében és a korai kognitív fejlődésben.
Ahhoz, hogy az agy hatékonyan alakítsa át és állítsa elő
ezeket az értékes tápanyagokat,
sok-sok üzemanyagra van szüksége.
Míg az agy a testtömeg mindössze 2%-át teszi ki,
az energia akár 20%-át is elhasználja.
Az energia nagy része szénhidrátokból jön,
melyeket testünk glükózzá, azaz vércukorrá alakít.
A frontális lebenyek nagyon érzékenyek a glükózszint csökkenésére,
így a tápanyaghiány egyik fő jele
az agyi funkciók megváltozása.
Feltéve, hogy rendszeresen jutunk glükózhoz,
hogyan hatnak a különböző szénhidrátok az agyunkra?
A szénhidrátok három formában érkezhetnek:
keményítőként,
cukorként
és rostként.
Míg a legtöbb tápanyagcímkén
össz-szénhidrátmennyiségként jelennek meg,
a cukor és a rost aránya a teljes mennyiségben
befolyásolja, hogyan reagál a test és az agy.
Egy magas glikémiás indexű étel, például a fehér kenyér,
nagy mennyiségű glükóz felszabadulását eredményezi a vérben,
amit esés követ.
A vércukor leesik és vele együtt a figyelmünk és a hangulatunk is romlik.
Viszont a zab, a gabonák és a hüvelyesek lassabban szabadítják fel a glükózt,
és így egyenletesebb figyelmet tesznek lehetővé.
Az agyi kapacitás fenntartásában fontos,
hogy változatos, tápanyagdús étrendet kövessünk.
Ha arról van szó, mit harapunk, rágunk és nyelünk le,
döntéseink közvetlen és hosszan tartó hatással vannak
testünk legfontosabb szervére.