Vaš mozak pod utjecajem hrane
Kada biste iz svog mozga isisali svu vlagu
i rastavili ga na njegove osnovne hranjive sastojke,
kako bi to izgledalo?
Većina mase vašeg dehidriranog mozga sastojala bi se iz masti,
koje još zovemo lipidima.
U preostaloj masi mozga našli biste bjelančevine i aminokiseline,
tragove mikronutrijenata
i glukozu.
Naravno, mozak je više od samog zbroja svojih nutritivnih dijelova,
ali svaka komponenta ima jedinstven utjecaj na funkcioniranje,
razvoj,
raspoloženje
i energiju.
Ta apatija nakon ručka
ili budnost kasno noću koju možda doživljavate,
to bi jednostavno mogli biti učinci hrane na vaš mozak.
Od masnoća u vašem mozgu, superzvijezde su omega-3 i omega-6.
Ove esencijalne masne kiseline,
koje povezuju sa sprječavanjem degenerativnih bolesti mozga,
moraju dolaziti iz prehrane.
Prehrana bogata omega kiselinama poput
orašastih plodova,
sjemenki
i masne ribe,
ključna je za stvaranje i održavanje staničnih membrana.
I dok su omega masti dobre za vaš mozak,
dugotrajno konzumiranje drugih masti, poput trans i zasićenih masti,
može ugroziti zdravlje mozga.
U isto vrijeme, bjelančevine i aminokiseline,
hranjivi gradivni materijali našeg rasta i razvoja,
manipuliraju time kako se osjećamo i ponašamo.
Aminokiseline sadrže prethodnike neurotransmitera,
kemijskih prenositelja signala između neurona,
utječući na raspoloženje,
san,
pozornost
i težinu.
One su djelomično razlog zašto se osjećamo smireno kada pojedemo tanjur tjestenine,
ili pozornije nakon obroka bogatog bjelančevinama.
Složene kombinacije spojeva u hrani
mogu potaknuti moždane stanice da otpuste norepinefrin, koji mijenja raspoloženje,
dopamin
i serotonin.
Dolazak do vaših moždanih stanica je složen
i aminokiseline se moraju boriti za ograničen pristup.
Prehrana raznovrsnim namirnicama pomaže održanju uravnotežene kombinacije
prijenosnika signala do mozga
i sprječava da vaše raspoloženje ode iz jedne u drugu krajnost.
Poput drugih organa u našem tijelu,
i naši mozgovi imaju koristi od stalnog priljeva mikronutrijenata.
Antioksidansi u voću i povrću
jačaju mozak u njegovoj borbi protiv slobodnih radikala koji uništavaju stanice
i omogućuju mozgu da dobro funkcionira kroz duže vrijeme.
Bez moćnih mikronutrijenata,
poput vitamina B6,
B12
i folne kiseline,
naši mozgovi bili bi podložni moždanim bolestima i propadanju.
Tragovi minerala željeza,
bakra,
cinka
i natrija,
također su ključni za zdravlje mozga i rani kognitivni razvoj.
Kako bi mozak učinkovito transformirao i sintetizirao
ove dragocjene nutrijente,
potrebno mu je dosta goriva.
Iako ljudski mozak čini samo oko 2% naše tjelesne težine,
on koristi i do 20% naših energetskih resursa.
Većina ove energije dolazi iz ugljikohidrata
koje naše tijelo razbija u glukozu, odnosno, šećer.
Zapravo, frontalni režnjevi su toliko osjetljivi na pad glukoze,
da je promjena mentalnih funkcija jedan od osnovnih signala
nedostatka hranjivih tvari.
Pod pretpostavkom da redovito dobivamo glukozu,
kako određeni tip ugljikohidrata koje jedemo utječe na naše mozgove?
Ugljikohidrati dolaze tri oblika:
škrob,
šećer
i vlakna.
Iako su na većini deklaracija
zbrojeni u jedan zajednički broj ugljikohidrata,
odnos podgrupa šećera i vlakana u ukupnoj količini
utječe na to kako reagiraju tijelo i mozak.
Hrana visokog glikemijskog indeksa, poput bijelog kruha,
izaziva munjevito izlučivanje glukoze u krvi,
a onda slijedi pad.
Šećer u krvi pada, a s njim i naša pozornost i raspoloženje.
S druge strane, zobene pahuljice, žitarice i mahunarke sporije otpuštaju glukozu,
čime se dobiva stabilnija razina održavanja pažnje.
Za održivu snagu mozga,
ključno je odabrati raznovrsnu prehranu bogatu hranjivim tvarima.
Kada se govori o onome što grizete, žvačete i gutate,
vaši izbori imaju izravan i dugotrajan utjecaj
na najmoćniji organ u vašem tijelu.