Tekintve, hogy éppen meg vagyok fázva,
el sem tudnék képzelni jobb témát a videóhoz, mint a vírusok.
Bár nem akartam, hogy ennyire személyes legyen.
A vírus, vagyis a vírusok.
Véleményem szerint a vírusok bizonyos értelemben
a legérdekesebb téma az egész biológiában,
mivel egészen elmossák a határvonalat
az élettelen tárgyak és az élet között.
Ha például önmagunkra nézünk, vagy...
... az élet olyasmi, amit rögtön felismerünk.
Ha valami olyat látunk, ami megszületik, növekszik,
állandóan változik,
esetleg mozog, vagy éppen nem mozog,
x
de anyagcserét végez a környezetével
majd szaporodik, és elpusztul.
Egy ilyen dolgot valószínűleg élőlénynek tekintenél.
Ide soroljuk a legtöbb látható dolgot,
példáuk saját magunkat,
a baktériumokat,
a növényeket, vagy akár...
most kissé összebarmolom a rendszertant,
de általában felismerjük azt, hogy valami él.
Ám a vírus csupán
egy csipetnyi genetikai információ, fehérjébe csomagolva.
Egy fehérjeburokba.
Hadd rajzoljam le.
A genetikai információ pedig bármilyen fajta lehet.
Lehet RNS vagy DNS,
lehet egyszálú RNS, kétszálú RNS,
az egyszálú szerkezetet (angolul single stranded)
néha kettős s-sel jelölik a név előtt.
Amikor kétszálú DNS-ről beszélünk,
akkor a ds előtagot használjuk.
De közös bennük, hogy bármelyik formában is jelenik meg a vírus
az, hogy van bennük genetikai információ,
valamilyen nukleinsavlánc.
Egy- vagy kétszálú RNS,
illetve egy- vagy kétszálú DNS.
Ez pedig be van csomagolva valamilyen fehérjeszerkezetbe,
amit kapszidnak nevezünk.
így fest a klasszikus ábrázolás,
az ikozaéder
Lássuk, meg tudom-e csinálni.
Valahogy így néz ki.
Nem minden vírus így néz ki.
Ezernyi különböző típusuk létezik.
Mi most tényleg csak a felszínt kapirgáljuk,
hogy egyáltalán megértsük, mik azok a vírusok,
és hányféle különböző módon
képesek önmagukat sokszorozni.
Erről majd később beszélünk.
Az a gyanúm, hogy valószínűleg
mindenféle szaporodási mód létezik
a vírusok világában.
Ám lényegében csupán fehérjék
ezek a fehérjekapszidok
csupán pár darab fehérjéből állnak.
Amely némi genetikai anyagot rejt,
ami lehet DNS vagy RNS.
Iderajzolom a genetikai anyagukat.
A fehérje persze nem feltétlenül átlátszó, de ha az volna,
akkor látnánk a genetikai anyagot idebent.
A kérdés tehát az, hogy ez egy élőlény-e?
Eléggé élettelennek látszik.
Nem növekszik.
Nem változik.
Nincs anyagcseréje.
Ez a dolog önmagára hagyva,
csak úgy hever ott,
mint egy könyv az asztalon.
c
Semmit sem tesz.
De ita kerekedik
Azt mondhatnád, hé, Sal, ebben a megfogalmazásban
ez tényleg nem egyéb egy kupac molekulánál.
Ez nem élet.
De egyszeriben élővé llényegül át,
amint olyasmivel érintkezik,
amit élőnek tekintünk.
A vírus tehát, a klasszikus esetben,
hozzátapad egy sejthez.
Hadd rajzoljam ezt egy kicsit kisebbre.
Mondjuk, ez a vírus.
Egy kis hatszögnek fogom ábrázolni.
Ez fog hozzátapadni egy sejthez.
amely bármilyen fajta sejt lehet.
Lehet baktériumsejt, növényi sejt,
vagy emberi sejt.
Ide rajzolom a sejtet.
A sejtek rendszerint sokkal nagyobbak, mint a vírus.
A puha hártyával körülvett sejtekbe
a vírus valahogy bejut.
Némelyik lényegében összeolvad
nem akarom túlkomplikálni,
de némelyik vírusnak saját kis hártyája van.
Mindjárt beszélünk erről,
amikor rákerül a sor a membránokra.
A vírusnak tehát lehet saját membránja.
ami körülveszi a kapszidot.
Ezek a membránok összeolvadnak.
így a vírus be tud jutni a sejtbe.
Ez tehát az egyik lehetőség.
Egy másik módszer az,...
ffff
a vírus elhiteti
a víruson vagy a sejten lévő fehérjereceptorokkal
ez
ez nyilvánvalóan a trójai falóhoz hasonló trükk
A sejt nem kér a vírusokból.
Így a vírusnak valahogy el kell hitetnie,
hogy ő nem idegen anyag.
Száz meg száz videóban mutathatnánk be, hogyan működnek a vírusok,
ez egy folytonosan bővülő kutatási terület.
egyes vírusokat a sejt egyszerűen bekebelez.
v
A sejt talán úgy véli, hogy ez valami ennivaló.
v
A sejt tehát körülveszi,
és ez a két vég összeér.
és a vírus bekerül a sejtbe.
Ez az endocitózis.
Mindjárt beszélek róla.
Ezzel tud bejuttatni dolgokat a citoplazmájába.
Ez nemcsak a vírusokra vonatkozik,
de ez a bejutásuk egyik módja.
Ha a szóban forgó sejtnek
például a baktériumok esetében
nagyon kemény külső fala van ehhez kell egy jobb szín
Tehát mondjuk, hogy ez itt egy baktérium
aminek kemény fala van
Ilyenkor a vírusok be sem jutnak a sejtbe
csak a felszínén lógnak
a rajz nem méretarányos
Ezek úgy juttatják be az örökítőanyagukat, mint egy injekciót.
Látható, hogy tényleg sokféle módon
hogy a vírusok bejussanak a sejtbe.
De most nem ez a lényeg.
A lényeg, hogy bejutnak a sejtbe.
Amint bejutnak a sejtbe,
a genetikai anyaguk kiszabadul.
A genetikai anyaguk tehát a sejtben ....
Ha a genetikai anyaguk eleve RNS
megjegyzem, hogy szinte bármilyen
valószínűleg előfordul a temészetben
csak még nem tudunk róla
De azok, amelyeket ismerünk,
tényleg minden elképzlehető módon
Tehát ha van RNS-ük, az rögtön elkezdhet
v
legyen az a sejt magja
Itt a sejtmag, ami normális esetben
a DNS-t tartalmazza.
Lehet, hogy a DNS-t más színnel fogom jelölni.
Rendes esetben a DNS RNS-sé íródik át.
Normálisan működő sejtben, mint ez itt
az RNS kijut a sejtmagból, eljut a riboszómákhoz
majd összekapcsolódik a tRNS-sel,
és létrehozza ezeket a fehérjéket.
Az RNS hordozza a különböző fehérjék kódjait.
Erről majd egy másik videóban beszélek.
Létrejönnek azok a fehérjék, amelyek végső soron
a sejt belsejében lévő szerkezeteket alakítják ki.
Ám a vírus meghekkeli ezt a folyamatot.
vvv
Ez az RNS végzi el azt a feldataot,
amely a sejt saját RNS-e végzett volna.
És a saját fehérjéit kezdi el kódolni.
Nyilván nem ugyanazt kódolja
c
Sőt a legelső fehérjék, amiket kódol
éppenhogy eelkezdik tönkretenni azt a DNS-t és RNS-t,
ami a vetélytárs
Tehát a saját fehérjéit kódolja.
Ezek a fehérjékből azután még több brok jön létre.
Elkezdenek újabb és újabb burkokat gyártani.
v
Ezzel egyidőben az RNS is lemásolódik,
amihez a sejt saját eszközeit használja.
A saját erejéből csak annyi telne, hogy ott ül....
Ám a sejtbe jutva képes kihasználni
a sejt finom gépezetét a saját szaporodásához.
Van valami csodálatos ennek a biokémiai
Ezek az RNS molekulák egyszercsak
más benn is vannak a kapszidokban
Amint jó sokan vannak,
és a sejt felélték a sejt minden erőforrását
az új, egyedi vírusok
amelyek mind a sejt ... jöttek létre
valahogyan kijutnak a esjtből.
A leginkább... nem mondom a tipikus szót
hiszen még nem is ismertük meg a vírusok különböző típusait
de ami a legismertebb
hogy amikor már elegen vannak,
fehérjéket termelnek, illetve termeltetnek,
Hiszen ők maguk képtelenek erre.
A sejtet lényegében öngyilkosságra késztetik,
vagy a sejthártyáját felbomlani.
A membrán tehát felbomlik
és bekövetkezik a sejt lízise.
Hadd írjam ezt le.
A sejt lízise.
A lízis azt jelenti, hogy a sejthártya egyszerűen eltűnik.
v
Ez a sok vírus meg kiszabadul.
Az előbb már említettem,
hogy közülük egyeseknek saját membránjuk van.
Honnan szerezték ezeket
a kettős lipid membránokat?
Nos egyesek azt csinálják, hogy miután elszaporodtak a sejtben
anélkül hagyják el a sejtet, hogy elpusztítanák
igy a lízis elmarad.
ez mind-mind a vírusok különleges működése
v
De a vírusok szinte minden
a különböző vírusok szinte minden elképuelhető módon
képesek sokszorozódni, fehérjéket kódolni
és a sejtből kijutni.
Némelyek kitüremkednek a sejtből
Ilyenkor, ahogy el tudod képzelni
belülről kinyomják a sejtfalat vagy a sejthártyát
v
Itt nem beszlhetünk sejtfalról.
Ez a sejt külső membránja.
Ahogyan a vírusok nekinyomódnak,
egy membrándarabot magukkal visznek
míg végül a sejt
b
és elvisz egy darabot a membránból.
Sejtheted, hogy ez miért olyan hasznos dolog
v
Hiszen akinek van egy ilyen kis membránja,
az úgy nézhet ki,
akár ez a sejt.
Így a következő hasonló sejtet megfertőzi,
a vírus nem kell hogy idegen anyagnak nézzen ki
Nagyon hasznos módszer másnak látszani, mint amik vagyunk.