Tekintve, hogy éppen meg vagyok fázva,
el sem tudnék képzelni jobb témát a videóhoz, mint a vírusok.
Bár nem akartam, hogy ennyire személyes legyen.
Tehát vírus, vagyis a vírusok.
Véleményem szerint a vírusok bizonyos értelemben
a legérdekesebb téma az egész biológiában,
mivel egészen elmossák a határvonalat
az élettelen tárgyak és az élet között.
Ha például önmagunkra nézünk, vagy...
...az élet olyasvalami, amit rögtön felismerünk.
Ha valami olyat látunk, ami megszületik, növekszik,
állandóan változik,
esetleg mozog, vagy éppen nem mozog,
x
de anyagcserét végez a környezetével
majd szaporodik, és elpusztul,
nos, egy ilyen dolgot valószínűleg élőlénynek tekintenél.
Ide tartozik egy sor közismert dolog,
példáuk mi magunk,
a baktériumok,
a növények, vagy akár...
most kissé összebarmolom a rendszertant,
de általában felismerjük azt, hogy valami él.
Ám a vírus csupán
egy csipetnyi genetikai információ, fehérjébe csomagolva.
Egy fehérjeburokba.
Hadd rajzoljam le.
A genetikai információ pedig bármilyen fajta lehet.
Lehet RNS vagy DNS,
lehet egyszálú RNS, kétszálú RNS,
az egyszálú szerkezetet (angolul single stranded)
néha kettős s-sel jelölik a név előtt.
Amikor kétszálú DNS-ről beszélünk,
akkor a ds (double stranded) előtagot használjuk.
De bármilyen formában is jelenik meg a vírus,
mindig van bennük genetikai információ,
valamilyen nukleinsavlánc.
Egy- vagy kétszálú RNS,
illetve egy- vagy kétszálú DNS.
Ez pedig be van csomagolva valamilyen fehérjeszerkezetbe,
amit kapszidnak nevezünk.
Ennek a klasszikus ábrázolása
egy ikozaédernek nevezett forma.
Lássuk, le tudom-e rajzolni.
Valahogy így fest.
Persze nem kell minden vírusnak pont így kinéznie.
Ezernyi különböző típusuk létezik.
Mi most tényleg csak a felszínt kapirgáljuk,
hogy egyáltalán megértsük, mik azok a vírusok,
és hányféle különböző módon
képesek önmagukat sokszorozni.
Erről majd később beszélünk.
Gyanítom, hogy valószínűleg bármilyen
lehetséges szaporodási mód előfordul
a vírusok világában.
Ám lényegében mégis csupán fehérjékből állnak,
ezekből a fehérje kapszidokból,
pár apró fehérjéből összerakva,
amely némi genetikai anyagot rejt,
ami lehet DNS vagy RNS.
Iderajzolom a genetikai anyagukat.
A fehérje persze nem feltétlenül átlátszó, de ha az volna,
akkor látnánk a genetikai anyagot odabent.
A kérdés tehát az, hogy ez itt élet-e?
Eléggé élettelennek látszik.
Nem növekszik.
Nem változik.
Nincs anyagcseréje.
Ez a dolog önmagában
csak úgy heverne ott,
mint egy könyv az asztalon.
Ott hever, és nem csinál semmit.
x
De rögtön más lesz a helyzet, amint...
Azt mondhatnád, hé, Sal, a te megfogalmazásod szerint
ez tényleg nem egyéb egy kupac molekulánál.
Ez nem élet.
De egyszeriben élőnek fog tűnni,
amint olyasmivel érintkezik,
amit élőnek tekintünk.
A vírus tehát, a klasszikus esetben,
hozzátapad egy sejthez.
Hadd rajzoljam ezt egy kicsit kisebbre.
Mondjuk, ez itt a vírus.
Egy kis hatszögnek fogom ábrázolni.
Ez fog hozzátapadni egy sejthez.
amely bármilyen fajta sejt lehet.
Lehet baktériumsejt, növényi sejt,
vagy emberi sejt.
Ide rajzolom a sejtet.
A sejtek rendszerint sokkal nagyobbak, mint a vírus.
Amelyik sejtet puha hártya veszi körül,
abba a vírus valahogyan beférkőzik.
Némelyik lényegében összeolvad vele.
Nem akarom túlbonyolítani,
de némelyik vírusnak saját kis hártyája van.
Mindjárt erről is beszélünk,
amikor a membránokra kerül a sor.
A vírusnak tehát lehet saját membránja.
ami körülveszi a kapszidot.
Ezek a membránok összeolvadnak,
így a vírus be tud jutni a sejtbe.
Ez tehát az egyik út.
Egy másik módszer az,...
x??????????
a vírus úgy tesz, mintha...
a vírus vagy a sejt fehérjereceptorainak segítségével
x
ez egy trójai falóhoz hasonló trükk.
A sejt nem kér a vírusokból.
Így a vírusnak valahogy el kell hitetnie,
hogy ő nem idegen anyag.
Száz meg száz videóban mutathatnánk be, hogyan működnek a vírusok,
ez egy folytonosan bővülő kutatási terület.
Egyes vírusokat a sejt egyszerűen bekebelez.
v
A sejt talán úgy véli, hogy ez valami ennivaló.
v
A sejt tehát körülveszi,
és ez a két vége összeér.
és a vírus bekerül a sejtbe.
Ez az endocitózis.
Mindjárt beszélek róla.
Ezzel lehet bejuttatni valamit a sejtplazmába.
Nemcsak vírusokat,
de ez a bejutásuk egyik módja.
Ha a szóban forgó sejtnek
például a baktériumok esetében-
nagyon kemény külső fala van... (ehhez kell egy jobb szín)
Tehát mondjuk, hogy ez itt egy baktérium,
aminek kemény fala van.
Ilyenkor a vírusok be sem jutnak a sejtbe,
csak a felszínéhez tapadnak.
(A rajz nem méretarányos.)
Ezek injekcióként juttatják be az örökítőanyagukat.
Látható, hogy tényleg sokféle mód van arra,
hogy a vírusok bejussanak a sejtbe.
De most nem ez a lényeg.
A lényeg, hogy bejutnak.
Amint bejutnak a sejtbe,
beleeresztik a genetikai anyagukat.
A genetikai anyaguk tehát ott úszkál a sejtben.
Ha a genetikai anyaguk eleve RNS...
(Valószínűleg szinte bármilyen elképzelhető mód
előfordul a temészetben,
csak még nem tudunk róla.
De azok közt, amelyeket ismerünk,
tényleg minden elképzelhető működés előfordul.)
Tehát ha van RNS-ük, az rögtön elkezdheti a ...
x
Legyen ez itt a sejt magja.
Ez a sejtmag, ami normális esetben a DNS-t tartalmazza.
x
A DNS-t más színnel kellene jelölni.
Rendes esetben a DNS RNS-sé íródik át.
A normálisan működő sejtben, mint ez itt,
az RNS kijut a sejtmagból, eljut a riboszómákhoz,
majd összekapcsolódik a tRNS-sel,
és létrehozza ezeket a fehérjéket.
Az RNS hordozza a különböző fehérjék kódjait.
Erről majd egy másik videóban beszélek.
Létrejönnek azok a fehérjék, amelyek végső soron
a sejt belső szerkezeti elemeit alakítják ki.
Ám a vírus beavatkozik ebbe a folyamatba.
Megzavarja a működést.
Ez az RNS veszi át azt a feladatot,
amely a sejt saját RNS-e végzett volna.
És a saját fehérjéit kezdi el kódolni.
Nyilván nem ugyanazokat a kódolja, mint a sejt.
c
Sőt gyakori, hogy az általa kódolt legelső fehérjék
éppenhogy elkezdik tönkretenni azt DNS-t és RNS-t,
amely vetélytárs lehetn...
Tehát a saját fehérjéit kódolja.
Ezek a fehérjék azután elkezdenek vírusburkokká összeállni.
Elkezdenek újabb és újabb burkokat állnak össze..
v
Ezzel egyidőben az RNS is másolódik,
ehhez a sejt saját eszközeit használja.
A saját erejéből semmire sem jutna,
ám a sejtbe beférkőzve már képes kihasználni
a sejt finom gépezetét a saját sokszorosításához.
Van valami elképesztő ennek a biokémiájában.
Ezek az RNS molekulák egyszercsak
újra bent teremnek a kapszidokban.
Amikor már jó sokan vannak,
és sejt minden erőforrását kimerítették,
az új, egyedi vírusok,
amelyek mind a sejt eszközeivel jöttek létre
valahogyan kijutnak a sejtből.
A leg... nem mondanám, hogy legtipikusabb,
hiszen még nem is ismertük meg a vírusok különböző típusait,
de a legtöbbször emlegetett módszer az,
hogy amikor már elegen vannak,
fehérjéket termelnek, illetve termeltetnek,
Hiszen ők maguk képtelenek erre.
A sejtet lényegében öngyilkosságra késztetik,
vagy a sejthártya lebomlását idézik elő.
A membrán tehát felbomlik,
és bekövetkezik a sejt lízise.
Hadd írjam ezt le.
A sejt lízise.
A lízis azt jelenti, hogy a sejthártya egyszerűen eltűnik.
v
Ez a sok vírus meg kiszabadul a sejtből.
Az előbb már említettem,
hogy közülük egyeseknek saját membránjuk van.
Honnan szerezték ezeket
a kettős lipid membránokat?
Egyesek azután, hogy elszaporodtak a sejtben
anélkül hagyják el a sejtet, hogy elpusztítanák azt,
igy a lízis elmarad.
Ez mind-mind a vírusok különleges működése
v
De a vírusok szinte minden...
... a különféle vírusok szinte minden elképzelhető módon képesek
sokszorozódni, fehérjéket kódolni,
és a sejtből kijutni.
Némelyek úgyszólván kitüremkednek a sejtből.
Ezt úgy lehet elképzelni,
hogy belülről kinyomják a sejtfalat, vagyis a sejthártyát,
v
Itt nem mondhatok sejtfalat.
Ez a sejt külső membránja.
A vírusok kifelé nyomulva,
kifelé nyomják a membrán egy darabját,
míg végül...
a kitüremkedett rész alja összezárul,
és a vírus elvisz egy darabot a membránból.
Sejtheted, hogy ez miért olyan hasznos dolog.
v
Hiszen amit egy ilyen membrán vesz körül,
az úgy néz ki, akár egy sejt.
Így amikor egy újabb, hasonló sejtet akarja megfertőzni,
a vírus nem kell, hogy idegen anyagnak nézzen ki.
Nagyon hasznos trükk másnak álcázni magunkat,
mint amik vagyunk.
Ha nem volt elég hajmeresztő az,
hogy egy élőlény DNS-ét ki lehet játszani,
a vírusok még bele is piszkálhatnak a DNS-be.
Erre az egyik legismertebb példa éppen a HIV vírus.
Ezt leírom.
A HIV az úgynevezett retrovírusok egyik példája,
akik egy egészen elképesztő társaság, ugyanis...
Ezekben RNS van,
és a sejtbe bejutva (tegyük fel, hogy már bejutottak a sejtbe)
v
tehát ez már bent van a sejtben, így ni...
Magukkal hoznak egy fehérjét.
Ha kérded, honnan származik ez a fehérje,
nos, mindez egy másik sejtből érkezik.
Egy másik sejt aminosavait, riboszómáit, nukleinsavait,
és egyebeit használták fel a felépítésükhöz.
Tehát minden fehérjéjüket
egy másik sejtből szerezték,
közöttük ezt a fehérjét is, az úgynevezett reverz transzkriptázt.
A reverz transzkriptáz pedig fogja az RNS-t,
és a kódja alapján DNS-t készít.
Tehát RNS alapján DNS-t.
Amikor ezt felfedezték, eléggé...
...addig azt hitték, hogy ez csak a DNS-től az RNS felé lehetséges,
de ez megdöntötte ezt az elképzelést.
Tehát RNS alapján DNS-t kódol,
és ha ez nem volna elég,
még be is illeszti ezt a DNS-t a gazdasejt DNS-ébe.
Ez a DNS beépül a gazdasejt DNS-ébe.
x
Legyen a gazdasejt DNS-e sárga,
ez itt a sejtmag,
Ez tehát szó szerint belepiszkál
a fertőzőtt sejt genetikai állományába.
Amikor a baktériumokról szóló videót készítettem,
azon járt az eszem, hogy minden emberi sejtünkre
húsz baktériumsejt esik.
Ezek velünk együtt élnek, hasznosak,
a részünket ...ők adják a szárazanyagunk 10 %-át stb.
De a baktériumok rendes társaság. Nem változtatnak eg ennünket.
A retrovírusok viszont szó szerint
megváltoztatják a génállományunkat.
Úgy értem, a személyes génjeim
meghatározzák, hogy ki vagyok.
De ezek a fickók egyszerűen belém másznak,
és megváltoztatják a génállományomat.
Attól kezdve, hogy a DNS részévé váltak,
a természetes DNS-RNS-fehérje folyamat
az ő fehérjéiket fogja kódolni.
Vagy amire szükségük van a ....
néha csak szunnyadnak, és nem tesznek semmit.