Emberként úgy gondoljuk,
egyedi és független személyiségek vagyunk,
ám mi sohasem vagyunk egyedül!
Mikroszkópikus élőlények milliói élnek testünkben,
és nincsen két egyforma test.
Mindegyik különböző élőhely a mikrobiológiai közösségek számára:
bőrünk száraz sivatagjaitól kezdve,
ajkaink falvain keresztül
szájunk városain át.
Még minden fog is saját egyedi szomszédsággal rendelkezik,
és beleink kölcsönhatásban élő mikróbák együttműködésre épülő metropoliszai.
Beleink nyüzsgő utcáin
folyamatos táplálék beáramlás történik,
és minden mikróbának megvan a feladata.
Például itt a cellulózbontó baktérium.
Egyik feladatuk,
egy a növényekben lévő közönséges anyag, a cellulóz, cukrokká történő lebontása.
Ezek az egyszerű cukrok aztán egy másik mikróba csoporthoz, az aerobokhoz kerülnek,
amelyek bekapják ezeket az egyszerű cukrokat
és üzemanyagként elégetik őket.
Ahogy a táplálék keresztül halad a tápcsatornán
eljut a fermentálókig, amelyek kinyerik az energiát ezekből a cukrokból azáltal,
hogy más vegyületekké,
például alkohollá és hidrogén gázzá, alakítják őket,
amelyeket aztán melléktermékként kiköpnek.
Mélyebben, a bélvárosunk alján
a szintrófok élősködőként szedik össze a fermentálók szemetét.
A folyamat minden állomásán
energia szabadul fel, amit
az emésztőrendszer sejtjei elnyelnek.
Az előbb látott város mindenkiben különböző.
Minden ember egyedi és sokszínű bélbaktérium közösséggel rendelkezik,
amely különböző módon dolgozhatja fel a táplálékot.
Egyik ember bélbaktériumai lehet,
hogy csak kevesebb kalóriát tudnak előállítani,
mint egy másik ember bélbaktériumai.
Mi határozza meg, hogy milyen összetételű beleink mikrobiológiai közössége?
Olyan dolgok, mint a genetikai jellemzőink
és a mikróbák, melyekkel életünk során találkozunk,
befolyásolhatják mikrobiológiai ökoszisztémánkat.
Az elfogyasztott élelmiszerek szintén befolyásolják,
milyen mikróbák élnek a belünkben.
Például az olyan összetett molekulákból álló étel,
mint az alma,
lebontásához sok különböző mikrobiológiai munkásra van szükség.
Ám, ha az étel egyszerű molekulákból áll,
mint például a nyalóka,
néhány munkás elveszíti munkáját.
Ezek a munkások elhagyják a várost és soha nem térnek vissza.
A bél mikrobiológiai közössége nem működik jól,
ha csak néhány különböző fajta dolgozó van.
Például, az olyan embereknek, akik cukorbetegségben,
vagy krónikus bélgyulladásban szenvednek,
általában kisebb a mikrobiológiai változatosság a beleikben.
Még nem teljesen értjük,
hogyan befolyásolhatjuk legjobban saját mikrobiológiai közösségeinket.
Ám valószínűleg az életmódváltás,
például a változatos táplálkozás, összetett, növényi alapú élelmiszerek fogyasztása
segíthet újraéleszteni mikrobiológiai ökoszitémáinkat belünkben
és testünk minden egyéb részén.
Tehát, egyáltalán nem vagyunk egyedül testünkben.
Testünk millió különböző mikróba otthona,
és ugyanannyira szükségünk van rájuk, amennyire nekik ránk.
Ahogy megismerjük, mikróbáink milyen kölcsönhatásban vannak
egymással és testünkkel,
feltárjuk hogyan tudjuk gondozni
ezt a komplex, láthatatlan világot,
amely alakítja személyazonosságunkat,
egészségünket,
és jó közérzetünket.