Hvem ønsker du å være?
Det er et enkelt spørsmål,
og enten du vet det eller ikke,
så svarer du på det hver dag, gjennom handlingene dine.
Dette ene spørsmålet vil definere din suksess i arbeidslivet
mer enn noe annet,
fordi måten du fremstår og behandler folk på, betyr alt.
Enten kan du gjøre folk bedre, ved å respektere dem,
la dem føle seg betydningsfulle, verdsatte og lyttet til,
eller, så kan du holde dem nede ved å la dem føle seg små,
fornedret, oversett eller ekskluderte.
Og hvem du velger å være, påvirker alt.
Jeg studerer effekten usivilisert atferd har på folk.
Hva er usivilisert atferd?
Det er respektløs eller frekk oppførsel,
som kan vise seg gjennom mange ulike handlinger
Det kan være å mobbe eller usynliggjøre,
til å komme med sårende fornærmelser,
fortelle støtende vitser,
eller å skrive på telefonen i møter.
Og det som virker usivilisert for en person kan være helt greit for en annen.
Som det å skrive på telefonen når noen snakker til deg
noen av oss vil anse det som frekt,
mens andre kan se det helt problemfritt.
Så det kommer helt an på personen.
Alt avhenger av øyet som ser, og hvorvidt personen følte seg respektløst behandlet.
Kanskje mente vi ikke å fornærme,
men når det skjer, har det noen konsekvenser.
For over 22 år siden...
jeg husker som i går at jeg går inn i et overfylt sykehusrom,
det var hjerteskjærende å se min far, alltid sterk, atletisk og energisk,
nå liggende i sengen med elektroder festet til hele overkroppen.
Det som førte han dit var arbeidsrelatert stress
I over et tiår,
led han under en usivilisert sjef.
Jeg trodde han bare var et enkelttilfelle den gangen.
Men bare et par år senere,
opplevde jeg selv slik usivilisert atferd
i min første jobb etter høgskolen.
Et helt år gikk jeg på jobb hver dag
og fikk høre kommentarer fra kolleger som,
"Er du dum? Det er ikke slik det gjøres"
og "Hvis jeg ville ha din mening så hadde jeg spurt."
Så, jeg gjorde det åpenbare,
jeg sa opp. Og dro tilbake til univer- sitetet for å studere effekten av dette.
Der møtte jeg Christine Pearson.
hun hadde en teori om at små, usiviliserte handlinger
kan lede til større problemer
som aggresjon og vold.
Vi hadde en teori om at slik atferd kan påvirke både effektiviteten og bunnlinjen.
Så vi startet en studie,
og det vi fant var oppsynsvekkende.
Vi sendte ut et spørreskjema til tidligere elever ved handelshøgskoler,
ansatte i alle typer bedrifter,
og ba dem om å skrive et par setninger
om én opplevelse der de følte seg utsatt for frekk, respektløs
eller ufølsom behandling,
og å svare på spørsmål om hvordan de reagerte på disse situasjonene.
Én person fortalte om en sjef som kom med støtende kommentarer som,
"Ungene mine gjør en bedre jobb",
og en annen rev i stykker noens arbeid foran resten av kollegene.
Og det vi oppdaget var at hensynsløs atferd gjorde folk mindre motiverte:
66% meldte om redusert innsatsvilje,
80% hadde tapt tid på å bekymre seg over det som hadde skjedd,
og 12% sa opp jobben.
Og etter at vi publiserte disse resultatene, skjedde to ting.
En, vi ble oppringt av flere organisasjoner.
Cisco leste om disse tallene,
tok noen forsiktige estimater og kom frem til
at usivilisert atferd kostet dem 12 millioner dollar hvert år.
Det andre som skjedde, var at vi fikk høre fra andre i vårt eget akademiske fagfelt
som sa, "Greit, folk melder inn disse tallene, min hvordan kan dere bevise det?
Lider folk så mye som de skal ha det til?"
Jeg var også nysgjerrig på dette.
Sammen med Amir Erez sammenlignet jeg de som hadde vært utsatt for usivilert atferd
med de som ikke hadde det.
Og det vi så, var at ofre for slik atferd
faktisk yter mye dårligere.
"OK", sier du kanskje. "Dette gir mening.
Det er vel naturlig at deres ytelse reduseres."
Men hva med de som ikke opplever det selv?
De som bare ser eller hører det?
De som kun er tilskuere.
Vi lurte på om de også blir påvirket.
Så vi gjorde nye undersøkelser
der fem deltagere skulle se på at en forsker oppførte seg ufint
mot en som kom for sent til studiet.
Forskeren sa, "Hva feiler det deg?
du er for sen, helt upålitelig,
hvordan skal du klare å holde på en jobb i den virkelige verden?"
Og i en annen studie med en liten gruppe
testet vi effekten av at en deltager var ufin mot en annen deltager.
Det vi oppdaget var veldig interessant,
tilskuernes ytelser ble også redusert -
ikke bare marginalt, men ganske betydelig.
Effekten av slik atferd er som et virus.
Det er smittsomt.
og vi blir bærere bare av å være i nærheten.
Og det er ikke begrenset til arbeidsplassen.
Vi kan bli smittet hvor som helst -
hjemme, på internett, på skolen og i våre omgangskretser.
Det påvirker våre følelser, motivasjon, ytelse
og måten vi behandler andre.
Det påvirker til og med oppmerksomheten vår og kan sløve hjernen.
Og det skjer ikke bare når vi utsettes for det
eller observerer det.
Det kan skje selv om vi bare leser provoserende ord.
La meg gi dere et eksempel...
For å teste dette ga vi folk en liste med ord
for å lage en setning.
Men vi var ganske lure.
Halvparten av deltagerne fikk en liste med 15 ord ment for å provosere:
uhøflig, avbryte, uforskammet, brysom...
Resten av deltagerne fikk en liste
uten slike provoserende ord.
Og det vi så var overraskende,
fordi de som fikk provoserende ord
hadde fem ganger større sannsynlighet for å overse informasjon rett foran dem.
Og når vi fortsatte undersøkelsen,
så vi at de som fikk provoserende ord
brukte lengre tid på å ta avgjørelser,
på å registrere avgjørelser,
og de gjorde mange flere feil.
Dette kan utgjøre stor forskjell,
spesielt når det kommer til livstruende situasjoner.
Steve, en lege, fortalte meg om en kollega han jobbet med
som ofte var respektløs,
spesielt mot yngre ansatte og sykepleiere.
Steve fortalte meg om en spesiell hendelse
hvor denne legen kjeftet høylydt på en gruppe turnusleger.
Rett etter denne hendelsen,
ga disse legene feil dose medisin til en pasient.
Steve sa at riktig dose stod skrevet klart og tydelig i tabellen,
men likevel overså alle legene det.
Han sa at de manglet fokus eller oppmerksomhet til å oppdage det.
En liten bagatell, ikke sant?
Vel, denne pasienten døde.
Noen forskere i Israel har faktisk funnet ut
at leger som ble utsatt for slik grov oppførsel
gjør en dårligere jobb, ikke bare med diagnostisering,
men i alle prosedyrer de skal følge.
Dette var hovedsaklig fordi legene som var utsatt slik atferd
nølte med å dele informasjon
og sluttet å søke hjelp fra sine kolleger.
Og jeg ser dette ikke bare hos medisinsk personell, men i alle fagfelt.
Så hvis usivilisert atferd er en så stor belastning og kostnad,
hvorfor ser vi fortsatt så mye av det?
Jeg var nysgjerrig, så vi spurte folk om dette også.
Den første årsaken er stress.
Folk føler seg overveldet.
Den andre årsaken
er at de er skeptiske eller til og med bekymret for
at de oppfattes som for mild eller snill.
De tror det er dårlige lederegenskaper.
De spør: Blir snille gutter satt til siden?
Eller med andre ord: Lønner det seg å være et rasshøl?
(Latter)
Det er nærliggende å anta.
Spesielt når vi ser noen klassiske eksempler på folk
som dominerer samtaler.
Men det viser seg, at i lengden så lønner det seg ikke.
Det finnes en utvidet studie på dette av Mordan McCall og Michael Lombardo
som de gjorde under sin tid ved Senteret for Kreativt Lederskap.
De oppdaget at den første årsaken knyttet til mislykket lederskap
var ufølsom, brutal eller bøllete lederstil.
Det vil alltid finnes folk som gjør suksess til tross for sin bøllete atferd.
Men før eller senere
saboterer de fleste sin egen suksess.
Ta for eksempel, usiviliserte ledere,
de får som regel igjen, når de står i en svak situasjon,
eller de trenger noe.
Folk vender dem ryggen.
Men hva med de snille guttene?
Lønner det seg å være sivilisert?
Ja, det gjør det.
Å være sivilisert betyr ikke bare å unnlate å være et rasshøl.
Å unnlate å holde noen nede er ikke det samme som å gjøre dem gode.
Å være oppriktig sivilisert innebærer alle de små tingene,
som å smile og si hei i korridoren,
å gi noen din fulle oppmerksomhet.
Du kan fortsatt ha sterke meninger,
være uenig, ha konflikt eller gi negative tilbakemeldinger på en ordentlig måte,
med respekt.
Noen kaller det "streng godhet,"
når du bryr deg på personlig nivå
men utfordrer saklig og direkte.
Så ja, å være sivilisert lønner seg.
I et bioteknologisk firma, oppdaget mine kolleger og jeg
at de som ble oppfattet som siviliserte
var to ganger mer sannsynlig å bli sett som ledere,
og de utførte jobben sin mye bedre.
Hvorfor lønner det seg å være sivilisert?
Fordi det anses som en viktig og mektig
kombinasjon av to nøkkelegenskaper:
empatisk og kompetent, vennlig og smart.
Med andre ord, å være sivilisert handler ikke bare om å motivere andre.
Det handler om deg.
Hvis du er sivilisert, ser folk snarere på deg som en leder.
Du vil få det enklere, og bli sett på som empatisk og kompetent.
Men det finnes et større bevis på at sivilisert atferd lønner seg,
og det knyttes til det et av de viktigste spørsmålet rundt lederskap:
Hva ønsker folk flest av sin leder?
VI samlet data fra over 20.000 ansatte over hele verden,
og svaret var enkelt:
Respekt.
Å bli behandlet med respekt var viktigere
enn å bli sett og verdsatt,
konstruktiv tilbakemelding,
selv mulighet for egenutvikling.
De som følte seg respektert var friskere,
mer fokusert,
jobbet lengre i bedriften,
og var mye mer engasjert.
Så hvor starter man?
Hvordan kan man gjøre folk gode og få dem til å føles seg respektert?
Vel, det fine er at det behøver ingen stor endring.
Små ting kan gjøre en stor forskjell.
Jeg så at å takke folk,
dele anerkjennelse,
lytte aktivt,
være ydmyk,
se folk og gi et smil,
alt det har en virkning.
Patrick Quinlan, tidligere direktør i Oschner Health Care,
fortalte meg om deres tre-halvannen system.
Om du er tre meter nære noen, så gir du øyekontakt og smiler,
og ved halvannen meters avstand,
sier du hei.
Han forklarte at effekten spredde seg,
pasientenes tilfredshet økte,
og pasientene anbefalte dem til bekjente.
Sivilisert atferd og respekt kan øke et foretaks resultater.
Når min venn Doug Conant tok over som direktør i Campbell's Soup Company i 2001
hadde selskapets markedsandel akkurat halvert seg,
salget var på tur ned,
mange ansatte hadde mistet jobben.
En spørreundersøkelse sa at det var den minste engasjerte organisasjonen
de noen gang hadde målt.
Og når Doug kom til første arbeidsdag,
så han at hovedkontoret var omgitt av piggtrådgjerder.
Det var vakttårn på parkeringsplassen.
Han sa det så ut som et lavsikkerhetsfengsel.
Det føltes ikke bra.
Innen fem år hadde Doug snudd ting rundt.
Og innen ni år satte de nye resultatrekorder
og mottok priser, inkludert prisen for beste arbeidsplass.
Hvordan gjorde han det?
Dag én, forklarte Doug sine ansatte
at han kom til å ha høy standard for resultater,
men under siviliserte forhold.
Han gikk foran som eksempel og forventet det samme av de under ham.
For Doug handlet det om å ha strenge retningslinjer
og være empatisk med mennesker.
Han mente alt handlet om daglig samspill,
disse daglige møtene han hadde med sine ansatte
i korridoren, kantina eller i møter.
Og om han håndterte dette samspillet bra
så ville de ansatte føle seg verdsatt.
En annen måte Doug viste sine ansatte at de var verdsatt på
og at han lyttet til dem
var at han håndskrev over 30.000 lapper med takk til sine ansatte.
Og dette satte et eksempel for andre ledere.
Ledere har over 400 slike møter med folk hver dag.
De fleste tar ikke lang tid, mindre enn to minutter.
Nøkkelen er å være våken og oppmerksom i disse møtene.
Sivilisert atferd gjør folk bedre.
Vi får folk som yter mer og fungerer på sitt beste
hvis vi er siviliserte.
Usivilisert atferd tærer på folk og deres innsats.
Det tar vekk folks potensiale,
selv om de holder seg utenfor.
Det jeg vet fra mine studier er at når vi har flere siviliserte miljøer,
er vi mer produktive, kreative, hjelpsomme, glade og friske.
Vi kan bli bedre.
Alle her kan være mer oppmerksom
med handlinger som gjør folk rundt oss bedre.
på jobb, hjemme, på internett,
på skolen,
og i nærmiljøet.
Når du møter folk, tenk:
Hvem ønsker du å være?
La oss utrydde viruset
og begynne med å spre sivilisert atferd.
Det lønner seg tross alt.
Takk skal dere ha.
(Applaus)