A szteroidok hírhedtek a sportban betöltött szerepük miatt.
De inhalálókban, mérges szömörce és ekcéma okozta kiütés elleni krémekben
és gyulladáscsökkentő injekciókban is előfordulnak.
A gyógyszerekben található szteroid nem azonos az izomfejlesztő szteroiddal.
Másik szteroidon alapulnak:
amelyet szervezetünk természetes úton állít elő életben maradásunkhoz.
Kicsit átfogóbban szemlélve, azért van sokféle szteroid,
mert az elnevezés ezen anyagok molekulaszerkezetének közös vonásaira,
nem pedig a testre gyakorolt hasonló hatásukra utal.
A szteroidok lehetnek természetesek vagy szintetikusak.
Ami közös bennük, hogy mindegyikük alapja
egy négygyűrűs szerkezet, melyben 17 szénatom
három hatos és egy ötös gyűrű mentén rendeződik el.
A molekula attól szteroid, hogy van benne ilyen szerkezet,
bár többnyire ehhez oldalláncok - további atomok - is kapcsolódnak,
melyek lényegesen befolyásolják a molekula funkcióját.
A szteroid a koleszterin nevű zsírszerű molekuláról kapta a nevét.
Szervezetünk koleszterinből állítja elő a szteroidokat.
E zsíros koleszterinalapnak köszönhetően
képes a szteroid a sejtfalon át behatolni a sejtbe,
és a sejten belül közvetlenül hatni a génkifejeződésre
és a fehérjeszintézisre.
Különbözik a többi jelmolekulától,
melyek nem képesek áthatolni a sejtfalon,
ezért a sejten kívülről kell hatást keltsenek,
sokkal bonyolultabb jelátvitellel.
A szteroidok ezért gyorsabban hatnak, mint más molekulák.
Térjünk vissza a gyulladáscsökkentőben található szteroidokhoz:
ezeknek egy természetes szteroid, a kortizol az alapjuk.
A kortizol a test elsődleges stresszjelzője,
és sok szerepe van.
Mikor stresszor hat ránk –
bármi lehet: baráti vita, egy medve megpillantása,
fertőzés vagy alacsony vércukorszint –,
az agy válaszul jelet küld a hipotalamuszból az agyalapi mirigynek.
Az agyalapi mirigy jelet küld a mellékvesének.
A mellékvese kortizolt termel, és folyamatosan bocsát ki valamennyit.
De mikor az agyalapi mirigytől jelzés érkezik,
akkor nagyobb adag kortizolt szabadít fel.
A jobb energiaellátás érdekében ez a testet több glükóz termelésére ösztönzi,
csökkenti a pillanatnyilag nem létfunkciós működést, pl. az emésztést,
és bekapcsolja az üss vagy fuss válaszreakciót.
Rövid távon segít, de nemkívánatos mellékhatásai lehetnek,
pl. alvászavar és nyomott hangulat, ha túl sokáig szedjük.
A kortizol összetett módon hat az immunrendszerre is:
a helyzettől függően
erősíthet vagy gyengíthet egyes immunfunkciókat.
A fertőzés elleni védekezésben
az immunrendszer gyakran gyulladást okoz.
A kortizol gátolja az immunrendszer gyulladást okozó képességét.
Ez rövid távon ismét csak hasznos lehet.
De a túlzott kortizoltermelés ártalmas lehet,
mert csökkenti az immunrendszer csontvelő- és nyirokcsomó-regeneráló képességét.
A tartósan túl magas szint megelőzésére
a kortizol elnyomja
a mellékveséket még több kortizol kibocsájtására ösztönző ingert.
Az orvosi kortikoszteroidok a korizol immunrendszerre gyakorolt hatását
az allergiás reakciók, kiütések és asztma elleni küzdelemre irányítja.
Ezek mind gyulladást okoznak.
Többféle szintetikus szteroid van, melyek hatásmechanizmusa ugyanaz:
fokozzák a szervezet kortizoltermelését,
erre válaszul a szervezet leállítja
az immunrendszer gyulladást okozó túlzott reakcióját.
A kortikoszteroidok belopakodnak a sejtekbe, és kikapcsolják a riasztást.
Elfojtják a gyulladást okozó génkifejeződéseket.
Az inhalálókészülékekben és krémekben a szteroid csak az adott szervre hat:
a bőrre vagy a tüdőre.
Intravénás vagy tablettás formában krónikus autoimmun betegségek,
pl. lupusz vagy irritábilis bélszindróma kezelésénél az egész testre hat.
E kórokban a test immunrendszere a saját sejtjei ellen fordul,
az állandó asztmarohamhoz vagy bőrkiütéshez hasonlóan.
Állandó kis adag szteroid
leállítja az immunrendszer felesleges reakcióját,
de a hosszú távú káros pszichológiai
és fiziológiai hatásai miatt
a nagyobb adagokat sürgősségi esetekre és fellobbanásokra tartogatjuk.
Míg az asztmaroham, a szömörcemérgezés és az irritábilis bélszindróma
teljesen más betegségnek látszanak, van bennük valami közös:
a rájuk adott immunreakció több kárt okoz, mint jót.
Bár a kortikoszteroidok nem izomnövelők,
de a test kiváló védelmezői lehetnek önmagával szemben.