Čujete li?
Znate li šta je to?
Tišina.
Zvuk tišine.
Sajmon i Garfankl su napisali pesmu na tu temu.
Tišina je veoma retka privilegija ovih dana,
i svi mi plaćamo ceh za to, kroz naše zdravlje.
Iznenađujuće visoku cenu, kako se ispostavilo.
Srećom, još postoje stvari koje možemo da uradimo,
kako pojedinačno tako i kao društvo,
u cilju bolje zaštite našeg zdravlja,
i kako bismo izvukli više dobrobiti iz zvuka tišine.
Pretpostavljam da većina vas zna da je prevelika buka štetna za vaš sluh.
Kad god napustite koncert ili bar i imate ono zujanje u ušima,
možete biti sigurni da ste naštetili svom sluhu,
verovatno trajno.
A to je veoma značajno.
Međutim, buka utiče na vaše zdravlje na mnoge načine koji prevazilaze sluh.
Oni su manje poznati,
ali jednako opasni kao i zvučni efekti.
Šta podrazumevamo pod bukom?
Buka je definisana kao neželjeni zvuk,
i kao takav ima fizičku komponentu - zvuk,
i psihološku komponentu -
okolnosti koje zvuk čine nepoželjnim.
Veoma dobar primer je rok koncert.
Osoba koja prisustvuje rok koncertu izložena jačini zvuka od 100 decibela
ne smatra muziku bukom.
Ova osoba voli grupu, čak je platila sto dolara za kartu,
i bez obzira koliko je glasna muzika, ova osoba je ne smatra bukom.
Suprotno tome misli osoba koja živi tri bloka od koncertne dvorane.
Ova osoba pokušava da čita knjigu,
ali ne može da se koncentriše zbog muzike.
Iako je nivo zvuka mnogo manji u ovom slučaju,
ova osoba je ipak smatra bukom,
što može izazvati reakcije koje dugoročno mogu imati posledice po zdravlje.
Zbog čega su mirni prostori toliko važni?
Zato što buka utiče na naše zdravlje na načine koji prevazilaze samo sluh.
Međutim, postaje jako teško pronaći mirno mesto
u vremenu stalnog povećanja saobraćaja,
urbanizacije,
gradilišta, klima-uređaja,
duvača za lišće, kosilica,
koncerata na otvorenom, barova, ličnih muzičkih uređaja,
i vaših komšija koji prave žurke do tri sata ujutro.
Huh!
Godine 2011, Svetska zdravstvena organizacija je procenila
da svake godine više od 1,6 miliona zdravih ljudi umre
zbog izloženosti buci iz okoline
samo u zemljama Zapadne Evrope.
Jedan od važnih efekata buke je da ona ometa komunikaciju.
Morate da povisite ton da bi vas razumeli.
U ekstremnim slučajevima ćete možda čak morati i da zaustavite razgovor.
Takođe je više verovatno da vas pogrešno razumeju u bučnom okruženju.
Ovo su sve verovatni razlozi zbog kojih studije ukazuju
da deca koja pohađaju školu u bučnim delovima grada
imaju veće šanse da zaostaju u svojim akademskim sposobnostima.
Još jedan veoma značajan zdravstveni efekat buke
je povećan rizik od kardiovaskularnih bolesti
kod onih koji su izloženi određenim nivoima buke
duži vremenski period.
Buka je stres,
pogotovo ako imamo malo ili nimalo uticaja na nju.
Naše telo luči hormone stresa kao što su adrenalin ili kortizol
koji dovode do promena u sastavu naše krvi
i strukture naših krvnih žila,
koje, kako se pokazalo, postaju kruće samo posle jedne noći izložene buci.
Epidemiološke studije pokazuju povezanost između izloženosti buci
i povećanog rizika od visokog krvnog pritiska,
srčanog udara i šloga.
Uprkos tome što je sveukupno povećanje rizika relativno malo,
ovo i dalje predstavlja veliki zdravstveni problem društva
zato što je buka tako sveprisutna,
i toliko ljudi je izloženo nekom nivou buke.
Nedavne studije su pokazale da bi američko društvo
svake godine moglo da uštedi 3,9 milijardi dolara
snižavanjem buke iz okoline za pet decibela,
samo na uštedama od lečenja kardiovaskularnih oboljenja.
Postoje i druge bolesti kao što su rak, dijabetis i gojaznost
koje se povezuju sa izloženošću buci,
ali za to još uvek nemamo dovoljno dokaza
da bismo zaključili da je buka uzrok ovih bolesti.
Još jedan važan efekat buke je poremećaj sna.
San je veoma aktivni mehanizam koji nas oporavlja
i priprema za naredni budan period.
Tiha spavaća soba je kamen temeljac za ono što istraživači sna zovu
„dobra higijena sna”.
A naš slušni sistem ima funkciju čuvara.
On konstantno kontroliše našu okolinu tražeći pretnje,
čak i dok spavamo.
Buka u spavaćoj sobi može produžiti vreme potrebno da bismo zaspali,
može nas buditi u toku noći,
i može sprečiti snižavanje našeg krvnog pritiska tokom noći.
Imamo hipotezu da, ako ovi poremećaji sna uzrokovani bukom
traju mesecima ili godinama,
onda je povećan rizik od kardiovaskularnih oboljenja verovatna posledica toga.
Međutim, često nismo svesni ovih poremećaja sna uzrokovanih bukom,
zato što nismo svesni dok spavamo.
U prošlosti smo radili studije o uticaju saobraćajne buke na san,
gde bi se subjekti istraživanja često budili ujutro govoreći:
„Ah, imao sam divnu noć. Odmah sam zaspao,
i nisam se budio.”
Ali kada bismo pogledali fiziološke aktivnosti
koje smo snimali tokom noći,
često bismo videli brojna buđenja
i izuzetno iscepkanu strukturu sna.
Ova buđenja su bila suviše kratka da bi subjekt postao svestan
i setio ih se narednog jutra,
ali ona svakako imaju uticaj
na to koliko je nemiran naš san.
Dakle, kad je glasno - preglasno?
Dobar signal za preglasno je kada počnete menjati svoje ponašanje.
Možda morate da povisujete glas da bi vas razumeli,
ili pojačavate televizor.
Izbegavate vanjski prostor ili zatvarate svoj prozor.
Selite spavaću sobu u podrum svoje kuće,
ili čak stavljate zvučnu izolaciju.
Mnogi ljudi se sele u manje bučne oblasti,
ali očigledno, ne mogu svi to priuštiti.
Šta možemo trenutno da uradimo da bismo poboljšali naše zvučno okruženje
i da bismo bolje zaštitili naše zdravlje?
Pre svega, ako je nešto preglasno - ukažite na to.
Na primer, mnogi vlasnici bioskopa
izgleda misle da samo ljudi sa oštećenim sluhom i dalje idu u bioskope.
Ako se žalite zbog buke, a ništa se ne promeni,
zatražite da vam vrate pare i napustite salu.
To je jezik koji menadžeri obično razumeju.
Takođe, pričajte sa decom o efekatima koje buka ima na zdravlje,
da će to što danas slušaju glasnu muziku imati posledice kad budu stariji.
Možete takođe premestiti spavaću sobu u tišu stranu kuće,
kako bi vas sama zgrada štitila od saobraćajne buke.
Ako tražite da iznajmite ili kupite nekretninu,
neka vam niska buka bude prioritet.
Posetite nekretninu u različito doba dana
i pitajte komšije za buku.
Kada putujete, možete nositi slušalice koje štite od buke
ili u vašoj kancelariji ako ima visok nivo buke.
U suštini, tražite mirna mesta,
pogotovo vikendom ili kad ste na odmoru.
Dozvolite vašem sistemu da se odmori.
Ja sam, što je korisno za ovaj razgovor,
pre četiri godine u Japanu prisustvovao jednoj konferenciji o buci.
Kada sam se vratio u Ameriku i ušao na aerodrom,
udario me je zvučni zid.
Ovo vam govori da mi više ne primećujemo
stalan stepen buke kojoj smo izloženi
i koliko bi nam koristili mirniji prostori.
Šta još možemo uraditi po pitanju buke?
Kao što svi mi imamo ugljenični otisak, tako imamo i otisak buke,
a postoje stvari koje možemo da uradimo da bismo ga smanjili.
Na primer, nemojte počinjati sa košenjem svog travnjaka nedeljom u 7 sati ujutro.
Vaše komšije će vam biti zahvalne.
Ili recimo, koristite grabulje umesto duvača za lišće.
U suštini, smanjenje buke na samom izvoru je najracionalnije.
Znači, kad kupujete nova kola,
klima-uređaj, mikser ili bilo šta drugo,
niska bučnost bi trebalo da vam bude prioritet.
Mnogi proizvođaći će napisati nivo buke koju aparat proizvodi,
a neki će to koristiti i kao reklamu.
Iskoristite tu informaciju.
Mnogi smatraju da su strogi propisi i kazne dobra ideja,
čak možda i očigledno rešenje.
Ali nije to tako lako kao što mislite,
zato što mnoge od ovih aktivnosti koje proizvode buku
u isto vreme generišu prihod.
Razmislite o aerodromu i svim poslovima u vezi sa njim.
Naše istraživanje govori političarima koji nivo buke
može imati određene posledice za zdravlje
kako bi se stvorili bolji zakoni u vezi sa bukom.
Robert Koh navodno je jednom rekao:
„Jednog dana čovečanstvo će se boriti sa bukom kao sa kolerom i štetočinama.”
Mislim da je to vreme došlo,
i nadam se da ćemo pobediti,
a kada pobedimo, možemo to proslaviti u miru.
(Smeh)
Hvala vam.
(Aplauz)