["Незважання — не те ж саме, що невігластво: тут треба докладати зусиль".
— Маргарет Етвуд "Оповідь служниці"].
У романі Маргарет Етвуд "Оповідь служниці",
дія якого відбувається у недалекому майбутньому,
християнський фундаменталістський режим під назвою Республіка Гілеад
здійснив військовий переворот
та встановив у США теократичний уряд.
В теорії Гілеад обмежує права кожного,
але насправді за його створенням стояли лише кілька чоловіків,
які наділили себе владою, особливо над жінками.
"Оповідь служниці", за словами автора, —
це "спекулятивна фантастика",
тобто в ній викладаються теорії щодо можливого майбутнього.
Це — основна характеристика
як утопічних, так і антиутопічних творів.
Можливе майбутнє у романах Етвуд зазвичай похмуре, тобто антиутопічне,
у якому діяльність малої групи людей знищила звичний для нас суспільний устрій.
Твори-утопії та антиутопії зазвичай відображають політичні тенденції.
Утопії часто зображують ідеалізоване суспільство,
що слугує прообразом устрою,
до якого, за задумом автора, ми маємо прагнути.
В антиутопіях, з іншого боку,
не завжди передбачається апокаліптичне майбутнє,
а скоріше, є застереження про те,
як суспільство може стати на шлях до самознищення.
Роман "Оповідь служниці" був опублікований у 1985 році,
коли велика кількість консервативних груп
агресивно критикувала здобутки другої хвилі руху за права жінок,
метою якого було відстоювання соціальної та юридичної рівності жінок
з початку 1960-х років.
В романі "Оповідь служниці" уявляється майбутнє,
яке захопив консервативний контррух,
що не лише стає руйнівною силою
досягнень жінок у сфері гендерної рівності,
а робить їх повністю залежними від чоловіків.
У Гілеаді жінок розподілено на чіткі соціальні класи
на основі їх функцій у якості символу статусу для чоловіків.
Навіть колір їхнього одягу символічний.
Жінкам заборонено читати,
вільно пересуватися,
а фертильні жінки підлягають схваленому державою зґвалтуванню
з метою народження дітей для режиму.
Хоча дія роману і відбувається в майбутньому,
одним з добровільних правил авторки було те,
що при його написанні вона згадуватиме лише ті події та звичаї,
що вже мали прецедент в історії людства.
Дія роману відбувається у місті Кембридж, штат Массачусетс,
у якому під час колоніального періоду
панували теократичні пуритани.
У Республіці Гілеад сповідуються схожі суворі правила,
якими трактувалося пуританське суспільство:
жорсткі норми моралі,
скромне вбрання,
вигнання інакомислячих,
контроль над усіма аспектами життя та відносин між людьми.
Для Етвуд порівняння з пуританами Масачусетсу
було не лише теоретичне, а й мало особисте підґрунтя.
Протягом кількох років вона вивчала пуританізм у Гарварді,
і можливо, є нащадком Мері Вебстер,
пуританки, яку звинуватили у відьомстві
та засудили до страти, яку їй вдалося пережити.
Етвуд — майстерний оповідач.
Подробиці про устрій Гілеаду, які ми лише поспіхом назвали,
набирають обрисів через оповіді її героїнь,
особливо головної героїні роману Фредової,
служниці у будинку командора.
До того, як відбувся державний переворот, що створив Гілеад,
вона була одружена, мала дитину, роботу
та вела звичайне життя американки з середнього класу.
Та коли до влади прийшов фундаменталістський режим,
її позбавляють імені,
розлучають з родиною,
принижуючи, за словами Фредової,
до "двоногого лона для збільшення згасаючого населення Гілеаду".
Спочатку вона мириться з втратою своїх основних прав
заради укріплення нового уряду.
Та державний контроль незабаром досягає таких сфер як мова,
поведінка
та сприйняття нею себе та інших.
На початку Фредова говорить:
"Я чекаю. Опановую себе.
Моє я — річ, яку нині треба укладати, як укладають промову".
Вона уподібнює мову становленню особистості.
Її слова також не виключають можливість супротиву,
і цей супротив, діяння людей, які наважуються порушувати
політичні та інтелектуальні правила,
сексуальні норми,
— саме це є рушійною силою сюжету роману.
Зрештою, те, як у романі змальовуються наслідки
надмірної безтурботності, конформізму
та несправедливого використання влади,
наділяє створений Етвуд антиутопічний режим неабиякою актуальністю.