Tänk dig en klassisk vit t-shirt.
Varje år köper och säljer vi 2 miljarder t-shirts i världen,
vilket gör det till världens vanligaste plagg.
Men, hur och var tillverkas de flesta t-shirts,
och hur påverkas miljön?
Klädesplagg kan variera mycket,
men en typisk t-shirt börjar sitt liv
på en plantage i Amerika, Kina eller Indien
där bomullsfrön sås, bevattnas och odlas för sina fluffiga bollar.
Självgående maskiner skördar försiktigt dessa bollar,
en bomullsgin plockar mekaniskt bort alla frön från de fluffiga bollarna,
och bomullens fröhår pressas till 225 kg tunga balar.
Bomullsplantorna kräver stora mängder vatten och bekämpningsmedel.
2 700 liter vatten behövs för att tillverka en vanlig t-shirt,
tillräckligt för att fylla mer än 30 badkar.
Samtidigt använder bomull mer bekämpningsmedel
än någon annan skörd i världen.
Dessa ämnen kan vara cancerframkallande,
är skadligt för arbetarna
och skadar ekosystemen i området.
Vissa t-shirts görs av ekologisk bomull som odlats utan bekämpningsmedel.
Men det odlas mindre än 1 procent organisk bomull
av de 22,7 miljoner ton bomull som produceras i världen.
När bomullsbalarna lämnar plantagen,
skickar textilfabriken bomullen till ett spinneri,
vanligtvis i Kina eller Indien,
där högteknologiska maskiner blandar,
kardar,
kammar,
drar,
stretchar
och till slut, vrider bomullen till ett tjockt garn som kallas förgarn.
Därefter skickas garnet till fabriken
där stora stickmaskiner
stickar ett platt, obearbetat grått tyg
som behandlas med värme och kemikalier tills det blir mjukt och vitt.
Här doppas tyget ner i blekmedel och azofärgämnen,
som ger levande färger och som används i 70% av alla textilier.
Tyvärr innehåller några
det cancerframkallande ämnet kadmium,
bly, krom
och kvicksilver.
Andra skadliga ämnen och kemikalier kan orsaka föroreningar i stora områden
när det släpps ut som giftigt spillvatten
i floder och hav.
Tekniken är så avancerad i vissa länder
att hela processen, att odla och tillverka tyg,
knappt rörs av en mänsklig hand.
Men, bara fram till denna punkt.
Det färdiga tyget skickas till fabriker,
oftast i Bangladesh, Kina, Indien eller Turkiet,
där det behövs människor som arbetar med att sy upp t-shirts,
ett invecklat arbete som maskiner inte klarar av.
Denna process har sina egna problem.
I Bangladesh till exempel,
som gått om Kina som världens största exportör av t-shirts från bomullstyg,
anställer 4,5 miljoner människor inom t-shirtindustrin,
men de utsätts ofta för dåliga arbetsförhållanden och låga löner.
Efter tillverkningen fraktas alla t-shirts med skepp, tåg och lastbilar
för att säljas i höginkomstländer.
En process som gör att bomull skapar enorma koldioxidutsläpp.
Vissa länder producerar kläder inom det egna landet,
vilket tar bort detta steg av föroreningar,
men generellt står klädindustrin för 10% av världens koldioxidutsläpp,
och det ökar.
Billigare kläder och folks vilja att handla
ökade den globala produktionen från 1994 - 2014 med 400%
till omkring 80 miljarder plagg varje år.
Slutligen, i en konsuments hem
går en t-shirt igenom en av de mest resurskrävande faserna under sin livstid.
I Amerika till exempel,
tvättar ett genomsnittligt hushåll nästan 400 maskiner varje år
och till varje tvätt går det åt ungefär 50 liter vatten.
Både tvättmaskiner och torktumlare använder energi,
torktumlare kräver fem till sex gånger mer än en tvättmaskin.
Denna dramatiska förändring i klädkonsumtion de senaste 20 åren,
som drivs av stora företag och trenden med snabbt mode
har kostat på miljön,
skadar odlarnas hälsa
och har gett tvivelaktiga arbetsvillkor för människor.
Det har gjort mode till den näst största miljöförstöraren i världen efter olja.
Men, det finns saker vi kan göra.
Överväg att handla begagnade kläder.
Försök hitta textilier av återvunnet eller organiskt material.
Tvätta inte kläder så ofta
och häng kläder på tork för att spara resurser.
Istället för att kasta dom i slutet av dess liv,
skänk bort, återvinn eller använd dom som rengöringstrasor.
Och slutligen, fråga dig själv,
hur många t-shirts och klädesplagg du kommer att använda under din livstid,
och hur kommer dom påverka världen?