Kao što možete zamisliti, prije 400 godina,
navigacija na oceanu bila je teška.
Vjetar i struje gurali su brodove s kursa,
tako da su se mornari ravnali prema luci iz koje su otišli,
pokušavajući točno pratiti smjer i udaljenost broda.
Ovaj proces poznat je kao mrtvi račun,
jer ako promašite samo pola stupnja, otplovit ćete pored otoka preko horizonta.
Lako je bilo napraviti ovakvu grešku.
Srećom, tri izuma su omogućila modernu navigaciju:
sekstanti, satovi i matematika, potrebni da se izračuni rade brzo i lako.
Svi su važni, jer bez pravih alata teško bi bilo tako daleko ploviti.
John Bird, izrađivač instrumenata u Londonu,
napravio je prvi uređaj koji je mjerio kut između sunca i horizonta tijekom dana,
nazvan sekstant.
Poznavanje tog kuta je važno, jer se mogao usporediti s kutom iz Engleske u isto doba.
Usporedba ova dva kuta bila je potrebna da bi se odredila dužina broda.
Sljedeći su bili satovi.
1761. godine, John Harrison, stolar i urar iz Engleske,
izradio je sat koji može pratiti vrijeme na moru.
Sat koji je mogao pratiti vrijeme u teškim uvjetima,
bio je potreban kako bi se znalo vrijeme u Engleskoj.
Postojala je jedna kvaka:
kako je sat bio ručni rad, bio je jako skup.
Alternativa je bila korištenje lunarnih mjera i računanja da se smanje troškovi.
Kalkulacije kojima bi se odredio položaj broda dugo su trajale.
Ali sekstanti i satovi su bili beskorisni ako ih mornari nisu mogli koristiti.
Srećom, oko 1600. matematičar amater izumio je dio koji nedostaje.
John Napier radio je 20 godina u Škotskoj da bi razvio logaritme, sustav računanja.
Napierove ideje o logaritmima uključuju jedan kroz E i konstantu od 10 na sedmu.
Matematika 1600. nije bila skroz razvijena
i Napierov logaritam jedan nije bio jednak nuli.
Zbog toga kalkulacije nisu bile toliko prikladne kao logaritmi s bazom 10.
Henry Briggs, poznati matematičar s Gresham Collegea u Londonu,
pročitao je Napierov rad 1614., a zatim otputovao u Edinburgh upoznati Napiera.
Pojavio se nenajavljen pred vratima
i predložio da John zamijeni bazu i oblik svog logaritma u nešto jednostavnije.
Složili su se da bi baza 10 s logom jedan koji je jednak nuli
pojednostavila računanje.
Danas pamtimo to kao Briggsove obične logaritme.
Dok nisu izumljeni električni kalkulatori u 20. stoljeću,
bilo kakva računanja dijeljenjem, množenjem, potencijama, korijenima,
rađena su uz pomoć logaritama.
Povijest logaritama nije samo lekcija iz matematike.
Puno je činitelja koji su odgovorni za uspjeh navigacije.
Izrađivači instrumenata, astronomi, matematičari,
i naravno, mornari.
Kreativnost nije samo istraživanje svog polja rada,
već i križanje između disciplina.