Po celom organizmu imamo krvne sudove,
a pricali smo kako u tim krvnim sudovima
imamo razlicite vrste krvnih celija. Znaci imamo crvena krvna zrnca
koja ovde crtam
ali ako ste gledali
video o imunom sistemu znacete da takodje imamo T i B celije,
makrofage i trombocite (krvne plocice),
i sve u svemu, postoji oko 10 vrsta razlicitih krvnih celija
koje imamo u krvi u svako doba.
U ovom videu bih zeleo da pricamo o tome gde one nastaju
sto mozda vec i znate, i od kojih prekursorskih celija nastaju.
Jer celije ne postaju ni iz cega, nego nastaju od celija prekursora,
koje se dele i proizvode nove celije.
Dakle, znate li odakle sve ove celije
poticu, gde su napravljene? Nacrtacu vam odgovor -
karikaturu odgovora, koja nije u srazmeri sa ovim krvnim sudom
dakle, ovo je kost, i odgovor je da sve ove celije dolaze iz kostne srzi,
koje je u unutrasnjosti kosti.
Kada sam ja ovo prvi put cuo pomislio sam: kako je moguce
da krvne celije dolaze iz unutrasnjosti kosti, prodju
kroz povrsinu kosti i udju u krvni sud?
Mozda ce vas iznenaditi cinjenica da su ove kosti i same dobro prokrvljene,
samo su ti krvni sudovi vrlo mali i tesko se vide. Znaci celijama
je prilicno lako da uskoce u te krvne sudove
i udju u krvne sudove tela. A sada, hajde da popricamo o
tim prekusorskim celijama. Nesto sto dugo nismo znali
ali sada znamo je da
postoji jedna potentna stem (maticna) celija u kostnoj srzi
koja moze da proizvede svih 10 vrsta krvnih celija.
i ta jedna, veoma potentna celija ima malo
komplikovano ime, koje cu ispisati ovde - zove se
pluripotentna - ako vam je latinski jaca strana znacete
da ovo znaci "ona sto moze da radi mnoge stvari"...to je
dosta nesretan prevod, ali kako bilo... pluripotentna hematopoeticna
jer je hematopoeza proces
proizvodnje krvnih celija
znaci to je pluripotentna hematopoeticna maticna (stem) celija.
Jer su maticne celije
kao sto verovatno znate, celije koje mogu da se dele u
mnoge druge vrste celija.
A sad bih vas zapitao - da li mislite da makrofag
koji, ako ste gledali video o imunologiji, znacete da
je velika, fagocitna celija koja voli da proguta napasnike
ili celijski otpad, mislite li da je makrofag blizi rodjak B celiji
koja, kao sto znate, proizvodi antitela,
ili crvenom krvnom zrncu?
Mozda ce vas odgovor iznenaditi. Odgovor je da je on u blizem
srodstvu sa crvenom krvnom celijom. Sto je neobicno, posto su makrofagi
i B celije vrste imunih celija, sto crvena krvna zrnca nisu.
Od ove pluripotentne hematopoeticne maticne celije
nastaju dve glavne krvne loze, koje cu nacrtati ovde.
Prva je mijeloidna loza,
a druga je limfoidna loza.
Kada se ova pluripotentna celija prvi put podeli
od nje moze nastati jedna od ovih ili jedna od ovih celija
a i ovo su prekusorske celije od kojih nastaju onih 10 vrsta
celija koje se nalaze u nasoj krvi. Znaci ovo nisu celije koje
ce zavrsiti u nasoj krvi;
ovi momci sede u kostnoj srzi i
prave celije koje ce zavrsiti u nasoj krvi.
Ove limfoidne progenitorske celije mogu da naprave 3
razlicite vrste imunih celija - NK celije (celije ubice),
B celije, i T celije.
Dakle ovo su 3 od 10 vrsta krvnih celija o kojima pricamo.
Ostalih 7 ce nastati od mijeloidne loze.
Jedna od njih je, kao sto ste pretpostavili
crvena krvna celija.
Druga je megakariocit.
Mozda se ne secate sta on radi
pa cu vam reci za momenati, ali pokusajte da se setite;
megakariocit proizvodi krvne plocice (trombocite).
Od megakariocita se odvoje mali pupoljci
citoplazme okruzeni membranom i to su trombociti.
Mijeloidna loza takodje proizvodi gomilu imunih celija
pored crvenih krvnih zrnaca i krvnih plocica
za koje mozda niste culi pa cu ih izredjati ovde.
Jedna od njih je neutrofil, za koju ste najverovatnije culi.
Postoje jos dve celije veoma slicne neutrofilu. Jedna se zove bazofil,
a druga se zove eozinofil.
Nemojte se lose osecati ako
niste culi za njih, posto su one prilicno retke u vasoj krvi.
Ima ih u krvi, ali ne mnogo.
I onda imamo monocite, koji
su veoma slicni sa ove 3 prethodne celije.
Monocit je ono sto se kasnije pretvara u makrofag -
za makrofage ste verovatno culi;
monocit je samo nesto manje diferentovana
verzija makrofaga.
I konacno imamo mast celije. Mast celije su one koje...
Znaci to su nasih 7 ostalih celija
i kao sto videte, ono sto smo
rekli na samom pocetku je u stvari tacno.
Crvena krvna zrnca su
u blizem srodstvu sa makrofagima, nego sto su B ili T,
ili slicne celije.
I sad ubacujem dodatak ovom videu,
da bih spomenuo jos jednu vrstu celije
o kojoj smo ranije pricali, ali koju nisam
uvrstio u ovu shemu.
A to je dendriticna celija.
To je vrsta celije koja prezentuje antigen.
Hteo sam da vas pitam - da li mislite da
dendriticna celija potice od mijeloidne loze,
ili od limfoidne loze?
Ovo je ustvari trik-pitanje, jer
je odgovor - potice od obe.
Neke dendriticne celije (nacrtacu ih ovde) poticu od mijeloidne,
a druge (nacrtacu ih odmah pored) od lifmoidne loze.
One sto poticu od mijeloidne loze nastaju od monocita,
dok one sto poticu od limfoidne loze
ne nastaju od B ili T celija, nego od nekog limfoidnog prekursora.
Znaci dendriticne celije su neka vrsta
cudnog izuzetka, mogu poteci od obe loze, i sad zelim da dodam jos
jednu informaciju, nadam se da vas necu preopteretiti,
samo da vas jos jednom podsetim da monociti, pored toga sto mogu
postati dendriticne celije, mogu takodje postati makrofagi.
A makrofagi su nam vec poznati - bar smo pricali o
njima u ranijim lekcijama.. i evo makrofaga.
Ako se secate, makrofagi su kao neki strazari. Oni cuce u
tkivima i paze da ne naidju napadaci. Dendriticne celije
se ponasaju isto tako. A sta je sa monocitom, da li
i on to isto radi? U stvari ne. Monocit je neka cirkulisuca
verzija makrofaga ili dendriticnih celija.
Sta mi to znaci cirkulisuca?
Pa, to da se on nalazi u samoj krvi. Znaci monocit se
krece u krvi i kad predje u tkivo da se tamo smesti i
postane strazar, tada se on pretvara u makrofaga ili u
dendriticnu celiju.