Când eram mic, voiam mereu să fiu super-erou.
Voiam să salvez lumea și să fac oamenii fericiți.
Însă știam că aveam nevoie de super-puteri
pentru a-mi realiza visurile.
Așa că obișnuiam să pornesc în aventuri imaginare
în căutarea de obiecte intergalactice de pe planeta Kripton,
lucru care era foarte distractiv,
însă fără mari rezultate reale.
Când am crescut și am înțeles
că SF-ul nu era o sursă potrivită de super-puteri,
am decis să pornesc într-o călătorie științifică
pentru a găsi o soluție ceva mai utilă.
Am început din California
cu un studiu longitudinal de 30 de ani al Universității Berkley
care analiza fotografiile studenților
dintr-un album vechi de final de an
pentru a măsura succesul și bunăstarea
de-a lungul vieții lor.
Prin analizarea zâmbetului din perioada studenției,
cercetătorii au putut determina
cât de fericită și trainică
urma să le fie căsnicia,
rezultatul pe care aveau să-l obțină
la testele standard de bunăstare
și însuflețirea pe care o puteau transmite celor din jur.
Într-un alt album am dat peste Barry Obama.
La prima vedere,
am crezut că super-puterile lui proveneau de la gulerul impresionant.
(Râsete)
Însă acum știu că totul stătea în zâmbetul lui.
Am avut un alt moment de revelație
în cadrul unei cercetări la Universitatea Wayne State în 2010,
bazată pe imaginile de dinainte de anii '50
ale jucătorilor de baseball din Liga I.
Cercetătorii au concluzionat că deschiderea zâmbetului
putea indica durata vieții unui jucător.
Cei care nu zâmbeau în fotografii
trăiau în medie 72,9 ani,
în vreme ce jucătorii cu zâmbete largi
trăiau aproape 80 de ani.
(Râsete)
Vestea bună e că ne naștem zâmbind.
Cu ajutorul tehnologiei 3D cu ultrasunete,
putem să vedem că fătul
pare să zâmbească în uter.
Când se nasc, copiii continuă să zâmbească --
la început mai ales în somn.
Chiar și copiii orbi zâmbesc
la auzul vocii umane.
Zâmbetul e una dintre cele mai de bază și universal răspândite expresii umane.
În cercetările din Papua Noua Guinee,
Paul Ekman,
cel mai renumit cercetător al expresiilor faciale,
a descoperit că membrii tribului Fore,
care erau întru totul deconectați de cultura vestică
și erau cunoscuți pentru ritualurile neobișnuite de canibalism,
(Râsete)
corelau zâmbetul cu aceleași tipuri de situații
exact ca și noi.
Din Papua Noua Guinee,
până la Hollywood
sau la arta modernă din Beijing,
zâmbim des
și o facem pentru a exprima bucuria și stare de bine.
Câți oameni din sală zâmbesc mai mult de 20 de ori pe zi?
Ridicați mâna.
Oh, wow.
În general,
mai mult de o treime din noi zâmbește mai mult de 20 de ori pe zi,
în vreme ce mai puțin de 14% dintre noi
zâmbesc mai puțin de 5 ori pe zi.
Oamenii cu cele mai uimitoare super-puteri
sunt de fapt copiii,
care zâmbesc de aproape 400 de ori pe zi.
Când sunteți în preajma unui copil care zâmbește des
v-ați întrebat de ce zâmbiți și dvs?
Un studiu recent al Universității Uppsala din Suedia
a arătat că e foarte greu să fii încruntat
când privești pe altcineva zâmbind.
De ce?
Pentru că zâmbetul e transmisibil
și anulează controlul pe care îl avem asupra mușchilor faciali.
Imitarea zâmbetului,
pentru a-l simți pe propria piele
ne ajută să înțelegem dacă zâmbetul nostru e autentic,
pentru ca apoi să ghicim starea emoțională a celui care zâmbește.
Într-un studiu despre imitarea zâmbetului
de la Universitatea Clermont-Ferrand din Franța,
participanții trebuiau să ghicească dacă un zâmbet era autentic sau forțat
în timp ce țineau un creion în gură pentru a bloca mușchii zâmbetului.
Fără creion, participanții au ghicit corect,
însă cu creionul în gură,
când nu puteau imita zâmbetul pe care îl vedeau,
evaluarea le era afectată.
(Râsete)
Pe lângă teoria evoluției din Originea Speciilor,
Charles Darwin a descris și teoria răspunsului facial.
El credea că zâmbetul e cel ce ne face să ne simțim mai bine --
și nu e doar rezultatul unei stări de bine.
În cercetările sale,
Darwin l-a citat pe neurologul francez Guillaume Duchenne,
care folosea stimuli electrici
pentru a induce și stimula zâmbete.
Nu încercați așa ceva acasă!
(Râsete)
Într-un studiu german,
cercetătorii au folosit imagini fMRI
pentru a măsura activitatea cerebrală
înainte și după injectarea cu botox,
menită să blocheze mușchii zâmbetului.
Rezultatul a confirmat teoria lui Darwin,
arătând că răspunsul facial modifică procesarea neurală
a conținutului emoțional din creier
într-o manieră care ne face să ne simțim mai bine când zâmbim.
Zâmbetul ne stimulează mecanismul de gratificare
într-un fel în care nici chiar ciocolata,
un bine-cunoscut inductor de plăcere,
nu îl poate egala.
Cercetătorii britanici au descoperit că un singur zâmbet
poate genera același nivel de stimulare cerebrală
precum două mii de tablete de ciocolată.
(Râsete)
Același studiu afirmă că zâmbetul induce aceeași satisfacție
ca atunci când primești 16 mii de lire bani gheață.
Asta înseamnă 25.000$ pentru un zâmbet.
Nu-i rău deloc.
Gândiți-vă așa:
25.000$ înmulțit cu 400 --
asta înseamnă că mulți copii
se simt ca Mark Zuckerberg în fiecare zi.
(Râsete)
Și nu e ca atunci când mănânci multă ciocolată,
zâmbetul chiar te poate face mai sănătos.
Reduce nivelul hormonilor care induc stresul,
precum cortizol, adrenalină și dopamină,
și crește nivelul hormonilor stării de bine precum endorfina,
reducând totodată presiunea sangvină.
Și nu doar atât.
Zâmbetul ne poate face să fim mai atrăgători pentru ceilalți.
Un studiu recent al Universității Penn State
arată că atunci când zâmbești
nu pari doar mai agreabil și gentil,
dar chiar și mai competent.
Așa că oricând vrei să arăți minunat și să pari competent,
să reduci stresul și să-ți îmbunătățești căsnicia,
când vrei să te simți de parcă ai mâncat multă ciocolată bună --
dar fără caloriile aferente --
sau de parcă ai găsit 25.000$
în buzunarul unei haine pe care n-ai purtat-o de ani buni,
sau când vrei să ai acces la o super-putere
care îi ajută pe cei din jur și pe tine
să trăiți mai mult, mai sănătos și mai fericiți:
zâmbiți!
(Aplauze)