Egy nukleáris robbanás teljes hatása szinte elképzelhetetlen.
Remélhetőleg soha senkinek nem kell újra átélnie ilyen katasztrofális eseményt.
De van egy tudományosan alátámasztott akcióterv,
amely több százezer ember életét megmentheti
nukleáris robbanás sújtotta területen.
Szóval mi ez a terv,
és pontosan mitől védene meg minket?
Pusztító robbanásukhoz
ezek a fegyverek a maghasadás erejét használják,
melynek során az atommag kettéhasad.
Ez a folyamat hihetetlen mennyiségű energiát szabadít fel,
és néhány anyagban a hasadás során keletkező neutronokat
a közeli atomok elnyelik,
így további atommagok hasadnak szét.
Ezek a láncreakciók sokféle robbanást idézhetnek elő,
de most vizsgáljunk meg egy robbanást, mely 10 000 tonna TNT-nek felel meg.
Egy ilyen robbanás
egy olyan tűzgolyót hozna létre, amely képes elpusztítani pár háztömböt,
és melynek lökéshulláma kilométerekkel távolabb is megrongálja az épületeket.
Szomorú, de semmit sem tehetünk,
hogy bárkit megmentsünk a tűzgolyó hatósugarában.
Viszont azok számára, akik a lökéshullámban és azon túl vannak,
tudományosan alátámasztott protokollunk életmentő lehet.
És bár meglepőnek tűnhet,
de egy nukleáris robbanás előtt, alatt és után a védekezés legjobb módja,
ha odabent maradunk.
A tornádók és hurrikánok elleni védekezéshez hasonlóan,
ha bemegyünk egy erős épületbe és ott maradunk, az védelmet nyújt
a robbanás lökéshulláma, a hő és a sugárzás ellen.
Az energia lökéshulláma
a tűzgolyó hatósugarától több kilométerre jut el az első néhány másodpercben.
A tartományon belüli erős épületek képesek ellenállni a lökéshullámnak,
és ha ezen épületek közepén vagy pincéjében maradunk,
az megvéd minket a hőtől és a repülő tárgyaktól.
Különösen fontos menedéket találnunk, ha a robbanás a föld közelében történik,
mivel ez esetben több ezer tonna szennyeződés és törmelék kerül
több kilométer magasan a légkörbe.
Ahogy a tűzgolyó lehűl,
a nukleáris hasadás során létrejött instabil atomok keverednek a törmelékkel,
melyből létrejön a nukleáris robbanás legveszélyesebb hosszú távú hatása:
a radioaktív részecskék, melyet radioaktív csapadéknak nevezünk.
Ezek a homokszemcse méretű részecskék ionizáló sugárzást bocsátanak ki,
mely képes elválasztani az elektronokat a molekuláktól és az atomoktól.
Ha valakit nagy mennyiségben ér ilyen sugárzás, károsodhatnak sejtjei,
égési sérülése lehet, sugárbeteg vagy rákos lehet, és akár meg is halhat.
A légkörben több kilométer magasságba
viszik ezt az anyagot veszélyes koncentrációban
a felsőbb légköri szelek,
mely veszélyes radioaktív csapadékot eredményezhet
néhány tíz kilométeres területen a szél irányában.
Szerencsére ugyanazok az épületek, amelyek megvédenek a robbanástól,
még inkább meg tudnak védeni a radioaktív csapadéktól.
A sugárzás csökken, ahogy térben és tömegen keresztül halad.
Tehát míg egy betört és egy zárt ablaknak
ugyanúgy minimális hatása van a sugárzásra,
a vastag acél-, beton- és földrétegek
komoly védelmet nyújthatnak.
És mivel a radioaktív csapadék energiája felét az első órában adja le,
80%-át pedig az első napon,
ha 24 órán át odabent maradunk, drasztikusan megnöveljük az esélyét annak,
hogy elkerüljük a sugárzás legsúlyosabb hatásait.
A robbanást követően van legalább 15 percünk menedéket találni
a radioaktív csapadék előtt.
Mivel a legveszélyesebb csapadékrészecskék a legnehezebbek,
a levegőben gyorsan süllyednek,
és összegyűlnek az utcákon és a háztetőkön,
így a föld alatt vagy az emeletes épületek közepén érdemes menedéket keresnünk.
Ha valakit mégis radioaktív csapadék ér,
még mindig tehet pár dolgot.
Miután biztonságos helyet talált,
vegye le a cipőjét és a ruháit,
mossa meg az érintett bőrfelületeit,
és tartsa távol magától a szennyezett ruháit.
Miután bejutott egy épületbe,
maradjon ott legalább 24 órán keresztül.
Ha a menedék nem jól felszerelt vagy valaki sürgős orvosi ellátást igényel,
egy óra múlva próbáljunk külső segítséget kérni.
De a legjobb,
ha odabent maradunk és várjuk az első segítségnyújtók jelentkezését.
Míg az áram-, a mobil- és az internethálózat ilyenkor nem működik,
a legtöbb rádió valószínűleg működőképes marad.
Tehát figyeljük a sürgősségi szolgálatok jelzését,
hogy mi a legbiztonságosabb lépés.
A nukleáris fegyverek a pusztítás egyik leghatékonyabb eszközei a Földön,
és naivnak tűnhet hinnünk ezekben az egyszerű védekező intézkedésekben.
De a tanulmányok és a szimulációk többször megmutatták
az odabent maradás előnyeit.
Szóval, bár remélhetőleg soha nem lesz rá szükség,
ne felejtsük el: bejutni, bent maradni, és a rádiót bekapcsolni.