Să aruncăm o privire pe fereastră.
În ce anotimp suntem?
Cum de dăm seama de asta?
Cel mai probabil, privim un copac sau o plantă
și vedem cum sunt frunzele lor
și ne dăm seama de lumina și căldura soarelui de afară.
Observarea sincronizării evenimentelor naturale
în relație cu schimbările anotimpurilor și ale climei
se numește „fenologie”.
Când vedem bobocii de narcise ieșind din zăpadă
și ne gândim că vine primăvara,
folosim fenologia.
Când vedem frunzele verzi devenind ruginii,
și păsările migratoare zburând spre țările calde,
ne dăm seama că vara s-a sfârșit, a venit toamna.
Asta înseamnă fenologie.
Literalmente, „știința aparențelor”,
fenologia provine din limba greacă
„pheno”, a arăta sau a apărea,
și „logos”, a studia.
Oamenii s-au bazat pe fenologie
din vremea vânătorilor și a culegătorilor.
Am observat schimbările anotimpurilor
pentru a ști când să plantăm și să recoltăm hrana
și pentru a urmări animalele migratoare.
Oamenii de știință observă și se documentează asupra schimbărilor în natură
și caută șabloane pentru sincronizarea evenimentelor sezoniere.
Sincronizarea acestor semnale naturale a rămas consecventă până în prezent.
Creșterea temperaturii globale cauzează schimbarea ritmului naturii.
Mugurii, frunzele unui copac sau bobocii unor flori
apar mai devreme decât de obicei la anumite specii de plante.
Cu fiecare grad Celsius în plus,
mugurii se deschid cu cinci zile mai devreme decât în mod normal.
Diferențele de sincronizare afectează nu numai plantele,
ci și insectele și păsările care depind de plante pentru a se hrăni.
De exemplu, stejarii din pădurile Arnhem din Olanda
înmuguresc cu zece zile mai devreme,
decât acum zece ani.
Frunzele noi de stejar constituie hrana favorită pentru omizile de iarnă.
Pentru a supraviețui, omizile se adaptează
la schimbările prin care trec copacii,
și ies din găoace cu zece zile mai devreme.
Totuși, pasările-muscari pestrițe,
nu reușesc să se adapteze așa repede.
Păsările preferă să-și hrănească puii cu omizi de iarnă.
Omizile ies acum mai devreme,
însă puii de păsări nu.
Această întârziere afectează păsările în ce privește hrana.
Ca rezultat, populația de păsări pestrițe a scăzut
cu până la 90% în anumite zone.
Simple schimbări asemănătoare cu cea de mai sus
ca deschiderea frunzelor,
produc efecte în lanț în producerea hranei.
Înmugurirea precoce poate avea și un impact economic.
Celebrele flori de cireș din Washington D.C.
înmuguresc cu cinci zile mai devreme ca înainte.
Pentru că cireșii înfloresc mai devreme,
florile se ofilesc și ele mai devreme,
dezamăgind astfel mii de turiști care vin să le vadă
la Festivalul Florilor de Cireș.
Grupurile de liceeni plănuiesc tot anul
să asiste la paradă
și să prezinte spectacolul, înconjurați de un baldachin alb maiestuos.
Cât de dezamăgiți trebuie să fie când găsesc copaci înfrunziți,
în loc de vestiții cireși în floare!
Plantele și animalele reacționează la schimbările luminii și ale temperaturii.
Temperaturile ridicate cauzează înflorirea precoce a plantelor,
și nu se mai sincronizează cu procesul de hrănire a insectelor și păsărilor.
Data viitoare când ne uităm pe fereastră
și vedem ce anotimp este,
ne putem înșela văzând copacii în floare.
Să ne gândim la fenologie,
și cum putem contribui pentru a încetini schimbările climei.