Po svetu vsako leto okoli sedem milijonov ljudi umre zaradi srčnega napada.
Bolezni srca in ožilja,
ki povzročajo srčne napade, pa tudi druge težave, kot je kap,
so največji svetovni povzročitelj smrti.
Kaj privede do srčnega napada?
Kot vse mišice tudi srce potrebuje kisik,
med srčnim napadom pa ga ne dobi dovolj.
Maščobne obloge ali plaki
se razvijejo na stenah koronarnih arterij.
Te žile dovajajo s kisikom bogato kri v srce.
Plaki s starostjo rastejo,
včasih odebelijo,
otrdijo
ali se vnamejo.
Sčasoma plaki lahko postanejo blokade.
Če se plak raztrga ali poči,
okoli njega nastane krvni strdek
in že deloma zaprta arterija lahko postane neprehodna.
Pretok krvi v srce je prekinjen
in celice brez kisika v nekaj minutah začnejo odmirati.
To je miokardni infarkt
ali srčni napad.
Brez posredovanja se stvari lahko hitro poslabšajo.
Poškodovana mišica težje črpa kri
in morda izgubi ritem.
V najslabšem primeru srčni napad povzroči takojšnjo smrt.
Kako veste, da nekdo doživlja srčni napad?
Najpogostejši simptom je bolečina v prsih,
ki jo povzroči pomanjkanje kisika v srčni mišici.
Pacienti to opišejo kot stiskanje ali primež.
Bolečina se lahko razširi v levo roko,
čeljust,
hrbet
ali trebuh.
A ni vedno tako nenadno in dramatično kot v filmih.
Nekateri izkusijo slabost
ali dušenje.
Simptomi so lahko manj očitni pri ženskah in starejših.
Pri njih je glavni znak lahko slabotnost in utrujenost.
In za presenetljivo veliko ljudi,
posebej za diabetike, kjer bolezen vpliva na živce, ki prenašajo bolečino,
je srčni napad lahko neviden.
Če sumite, da ima nekdo morda srčni napad,
je najpomembneje, da se hitro odzovete.
Če imate dostop do nujne zdravstvene pomoči, jo pokličite.
To je najhitrejša pot do bolnišnice.
Aspirin, ki redči kri,
in nitroglicerin, ki odpre arterijo,
lahko preprečita, da bi se srčni napad poslabšal.
Na urgenci zdravnik lahko prepozna srčni napad.
Ponavadi uporabi elektrokardiogram
in izmeri električno dejavnost srca
ter s pregledom krvi oceni poškodbo srčne mišice.
Pacienta potem odvedejo v tehnološko opremljeno sobo,
kjer s testi locirajo blokade.
Kardiolog lahko odpre blokirano arterijo,
tako da jo napihne z balonom; postopek se imenuje angioplastika.
Pogosto tudi vstavi kovinski ali polimerni stent,
ki drži arterijo odprto.
Večje blokade zahtevajo obvod koronarne arterije.
Z delom vene ali arterije vzete drugje iz telesa
srčni kirurg preusmeri tok krvi okoli blokade.
Ta postopek obnovi tok krvi v srčno mišico
in srce spet deluje.
Zdravljenje srčnega napada napreduje,
a najpomembnejša je preventiva.
Genetika in življenjski stil vplivata na raven tveganja.
Dobra vest je, da življenjski stil lahko spremenite.
Šport, zdrava prehrana in izguba telesne teže
vsi zmanjšujejo tveganje za srčni napad,
ne glede na to, ali ste ga že doživeli.
Zdravniki priporočajo telesno dejavnost večkrat tedensko,
tako aerobno dejavnost kot vaje za moč.
Srcu prijazna prehrana ima malo sladkorja in nasičenih maščob,
oboje je povezano z boleznimi srca.
Kaj naj bi torej jedli?
Veliko vlaknin iz zelenjave,
piščančje meso in ribe namesto rdečega mesa,
polnozrnate žitarice in oreške, recimo orehi in mandlji,
vse to je, kot kaže, koristno.
Dobra prehrana in gibanje tudi ohranita telesno težo v zdravem okviru,
kar prav tako zmanjša tveganje za srčni napad.
Seveda ga lahko pomagajo preprečiti tudi zdravila.
Zdravniki pogosto predpišejo nizke doze aspirina,
posebej ljudem, ki so že preživeli srčni napad,
in tistim z visokim tveganjem.
Zdravila, ki uravnavajo dejavnike tveganja,
denimo visok krvni pritisk, holesterol in diabetes,
tudi zmanjšajo možnost za srčni napad.
Srčni napadi so pogosti, a ni treba, da so neizogibni.
Zdrava prehrana,
izogibanje tobaku,
dobra kondicija
in veliko spanja ter ogromno smeha
veliko pripomorejo k temu, da vaša najpomembnejša mišica
še naprej bije.