Vatten finns bokstavligen överallt,
i marken och istäckena,
och i cellerna i vår egen kropp.
Beroende på var du befinner dig,
mängden fett i kroppen,
din ålder och ditt kön,
består den genomsnittliga människan av mellan 55-60% vatten.
Vid födseln är bebisar ännu våtare.
Bestående av hela 75% vatten, är de väldigt lika fiskarna.
Men, mängden vatten sjunker till 65% redan innan deras första födelsedag.
Vad spelar då vattnet för roll i kroppen?
Och hur mycket måste vi verkligen dricka för att förbli hälsosamma?
Vattnet i vår kropp fungerar som stötdämpare och smörjmedel för våra leder,
det reglerar vår temperatur,
och förser hjärnan och ryggmärgen med näring.
Vatten finns inte bara i vårt blod.
En vuxens hjärna och hjärta består till nästan tre fjärdedelar av vatten.
Det är ungefär samma mängd fukt som i en banan.
Lungorna liknar mer ett äpple och består av 83% vatten.
Till och med det tillsynes torra skelettet består av 31% vatten.
Om vi framförallt består av vatten,
och omgivna av vatten,
varför måste vi då dricka så mycket?
Jo, varje dag förlorar vi två till tre liter vatten genom svett,
urin,
och avföring,
till och med genom att vi andas.
Dessa funktioner är livsnödvändiga för oss,
men vi måste kompensera för vätskan vi förlorar.
Att bibehålla en balanserad vattennivå är viktigt för att undvika uttorkning
eller vattenförgiftning,
vilka båda kan ha förödande effekter för vår hälsa.
När de låga vattennivåerna upptäcks
av sinnesceller i hjärnans hypotalamus
så frigörs antidiuretiskt hormon.
När hormonet når njurarna, skapar det aquaporiner,
särskilda kanaler som gör det möjligt för blodet att absorbera och hålla mer vatten,
vilket leder till mer koncentrerad och mörkare urin.
Ökad uttorkning kan leda till ökad trötthet,
försämrat humör,
mindre fukt i huden,
och försämrat blodtryck,
samt att den kognitiva förmågan kan skadas.
En uttorkad hjärna arbetar hårdare för att uppnå lika mycket
som en normal hjärna,
och den krymper till och med temporärt på grund av vattenbristen.
Vattenförgiftning
uppstår ofta efter att ha konsumerat för mycket vatten inom loppet av kort tid.
Idrottare råkar ofta ut för vattenförgiftning
på grund av att det är svårare att reglera sina vätskenivåer
under extrema fysiska förhållanden.
Om en uttorkad hjärna ökar produktionen av antidiuretiskt hormon,
så minskar eller slutar hjärnan att vid vattenförgiftning släppa ut hormonet alls.
Detta späder ut kroppens natriumelektrolyter,
vilket får celler att svälla.
I svåra fall
kan njurarna inte inte längre kontrollera den stora mängden utspädd urin.
Då blir man vattenförgiftad,
vilket kan orsaka huvudvärk
kräkningar
och i ovanliga fall krampanfall eller till och med dödsfall.
Men det är bara i extrema fall.
Under normala omständigheter
är det enkelt att bibehålla goda vätskenivåer
åtminstone för de av oss som har tur nog att ha tillgång till rent dricksvatten.
Under lång tid ansåg man att vi borde dricka åtta glas vatten om dagen.
Den uppskattningen har sedan dess justerats.
Nu anser man att den mängd vatten vi behöver få i oss
till stor del beror på vår vikt och vår omgivning.
Det rekommenderade dagsintaget varierar från mellan 2,5-3,7 liter vatten för män
till ungefär 2-2,7 liter för kvinnor.
Mängden vatten som krävs kan öka eller minska beroende på hälsa
aktivitetsgrad, ålder,
eller överhettning.
Vatten är den nyttigaste vätskekällan,
men också andra drycker,
till och med de med koffein, så som kaffe eller te
återställer vätskebalansen.
Vatteninnehållet i mat utgör ungefär en femtedel av vårt dagliga vattenintag.
Frukt och grönsaker som jordgubbar,
gurka,
och till och med broccoli består alla av över 90 % vatten.
Dessa kan utgöra ett tillägg samtidigt som de bidrar med näringsämnen och fibrer.
Att dricka bra kan också ha olika fördelar på längre sikt.
Studier har visat att optimal vätskebalans kan minska risken för att få en stroke,
hjälp att hantera diabetes
och potentiellt minska risken för vissa typer av cancer.
Oavsett så innebär det världens skillnad att få i sig rätt mängder av vätska.
Det påverkar hur du mår,
tänker,
och fungerar från dag till dag.