Voda je praktično posvuda,
od vlage u tlu i ledenih pokrivača,
do stanica u našim tijelima.
Ovisno o čimbenicima poput lokacije,
indeksa tjelesne mase,
dobi
i spola,
prosječno ljudsko biće čini oko 55 % i 60 % voda.
Pri rođenju, ljudske bebe sadrže još više vode.
Kako su 75 % voda, dobrano su slične ribama.
Ali njihov sastav vode padne na 65 % do njihovog prvog rođendana.
Dakle, kakvu ulogu voda ima u našim tijelima
i koliko uistinu moramo piti da bismo ostali zdravi?
H2O u našim tijelima djeluje tako da apsorbira udarce i podmazuje zglobove,
regulira temperaturu
te hrani mozak i leđnu moždinu.
Voda se ne nalazi samo u našoj krvi.
Mozak i srce odrasle osobe su gotovo tri četvrtine voda.
To je otprilike jednako količini vlage u banani.
Pluća su više slična jabuci s 83 %.
I naizgled suhe ljudske kosti su 31 % voda.
Ako smo u osnovi napravljeni od vode
i okruženi vodom,
zašto je još uvijek moramo toliko piti?
Pa, svaki dan izgubimo dvije do tri litre kroz naš znoj,
urin
i rad crijeva,
čak i kod samog disanja.
Dok su ove funkcije bitne za naš opstanak,
moramo nadoknaditi gubitak tekućine.
Održavati uravnotežen nivo vode je bitan da bi se izbjegla dehidracija
ili pretjerana hidracija,
i jedno i drugo može imati pogubne učinke na cjelokupno zdravlje.
Pri prvom otkrivanju niske razine vode,
senzorni receptori u hipotalamusu mozga
signaliziraju otpuštanje antidiuretskog hormona.
Kada dosegne bubrege, stvara akvaporine,
posebne kanale koji omogućuju krvi da apsorbira i zadržava više vode,
što dovodi do koncentriranog, tamnog urina.
Povećana dehidracija može uzrokovati značajne padove u energiji,
raspoloženju,
vlažnosti kože
i krvnom tlaku,
kao i znakove kognitivnog oštećenja.
Dehidrirani mozak radi teže da dosegne isti iznos
kao normalan mozak
i čak se privremeno skupi zbog nedostatka vode.
Prekomjerna hidracija ili hiponatremija,
obično je uzrokovana prekomjernom konzumacijom vode u kratkom vremenu.
Sportaši su često žrtve prekomjerne hidracije
radi komplikacija u reguliranju razina vode
u ekstremnim fizičkim uvjetima.
Dok dehidrirani mozak pojačava proizvodnju antidiuretskog hormona,
prekomjerno hidriran mozak usporava ili čak zaustavlja, otpuštajući ga u krv.
Elektroliti natrija u tijelu se prorijede,
uzrokujući bubrenje stanica.
U teškim slučajevima,
bubrezi se ne mogu nositi s nastalom količinom razrijeđenog urina.
Tada nastupi intoksikacija vodom,
moguće uzrokujući glavobolju,
povraćanje
i u rijetkim slučajevima, napadaje ili smrt.
Ali to je prilično ekstremna situacija.
U normalnoj svakodnevnici,
održavanje dobro hidriranog sustava lako je održavati
za one koji su dovoljno sretni da imaju pristup čistoj pitkoj vodi.
Dugo vremena, uvriježeno mišljenje je bilo da trebamo piti 8 čaša vode dnevno.
Ta procjena je od tada precizirana.
Sada, konsenzus je da količina vode koju trebamo upiti
u velikoj mjeri ovisi o našoj težini i okolini.
Preporučen dnevni unos varira između 2,5-3,7 litara vode za muškarce
i oko 2-2,7 litara za žene,
raspon koji se podiže ili spušta ako smo zdravi,
aktivni,
stari
ili se pregrijavamo.
Dok je voda najzdraviji hidrator,
druga pića,
čak i ona s kofeinom, kao što su kava ili čaj,
također nadoknađuju tekućinu.
I voda iz hrane čini oko petinu našeg dnevnog unosa H2O.
Voće i povrće kao što su jagode,
krastavci,
čak i brokula, sadrže preko 90 % vode
i mogu nadopuniti unos tekućine dok pružaju vrijedne nutrijente i vlakna.
Dobar unos tekućine može imati razne dugoročne koristi.
Studije su pokazale da optimalna hidracija može smanjiti vjerojatnost moždanog udara,
pomoći u reguliranju dijabetesa
i potencijalno smanjiti rizik od nekih vrsta karcinoma.
Bez obzira na sve, dobivanje prave količine tekućine čini ogromnu razliku
u tome kako ćete se osjećati,
kako ćete misliti
i funkcionirati iz dana u dan.