Zakreslete do grafu rovnoramenný lichoběžník
s vrcholy v bodech (-2; 8)
a (-4; -1).
Další vrchol leží v bodě (3; 8)
a základna je dlouhá 9 jednotek
a zároveň je rovnoběžná s osou x.
Tak, pojďme to zkusit.
Začněme nejprve zakreslením vrcholů.
(-2; 8)
x je minus 2, y je 8.
To znamená tento bod.
Další bod je takový, že x je 4 a y je minus 1.
x je minus 4, y je minus 1,
a to je hezké.
Rovnou se nám body spojily.
Pak ještě zbývá (3; 8).
(3; 8)
Tento bod leží přímo zde.
Teď když na to kliknu,
budu kreslit čáru
mezi těmito dvěma body
a to my nechceme.
Tohle je rovnoramenný lichoběžník.
Chci vlastně spojit (3; 8)
s tímto bodem, tedy (-2; 8).
Uvidíme, co se stane.
Stalo se přesně to, co jsem nechtěl.
To tedy smažu.
Smazat.
Nejdříve zakreslím tento bod.
Poté tento bod,
pak tenhle, a nakonec uvidím,
kam mám umístit ten poslední.
Celé to smažu.
Všechno to vyhodím.
Odstranit vše.
A začnu od znovu.
Začnu tedy,
vypadá to, že se to nějak zaseklo.
Snad to bude fungovat.
Zakresleme nejprve bod (3; 8).
(3; 8)
To je tento bod.
Poté zakreslíme (-2; 8).
(-2; 8)
To je horní strana našeho rovnoramenného lichoběžníku.
Všimněte si její délky,
tato strana má 5 jednotek.
Teď můžeme umístit bod (-4; -1).
(-4; -1) bude právě tento bod.
Začíná to vypadat jako lichoběžník.
A základna musí být 9 jednotek dlouhá
a rovnoběžná s osou x.
Základna 9 jednotek dlouhá
a rovnoběžná s osou x.
Posouváme se tedy doprava, o 9 políček.
1, 2, 3, 4,
5, 6, 7, 8, 9 jednotek.
A teď už jen zpátky nahoru.
A vypadá to, že nám skutečně vyšel
rovnoramenný lichoběžník.
Co to vlastně je?
Znamená to, že tyto dvě strany,
které nejsou ani dole ani nahoře
a nejsou ani základnou, jsou stejně dlouhé.
A skutečně jsou na délku stejné,
zároveň je horní strana uprostřed.
Pokud to lze takto říct.
Líbí se mi tento rovnoramenný lichoběžník.
Ověřme si výsledek.
Abychom se ujistili.
Ano, máme to správně.