Cigarete nisu dobre po nas.
To nije ništa novo - već decenijama su nam poznate opasnosti od pušenja.
Međutim, kako tačno nam cigarete škode?
Pogledajmo šta se dešava kad se njihovi sastojci
probijaju kroz naša tela
i kakvu korist imaju naša tela kada konačno ostavimo pušenje.
Svakim udisajem
dim donosi preko 5 000 svojih hemijskih supstanci
u kontakt s tkivima u našem telu.
Već u startu, katran, crni, smolasti materijal,
počinje da pravi naslage na zubima i desnima,
oštećujući zubnu gleđ i vremenom uzrokujući propadanje.
Vremenom, dim takođe oštećuje nervne završetke u nosu,
uzrokujući gubitak čula mirisa.
Unutar disajnih puteva i pluća
dim povećava šanse za infekcije,
kao i hronične bolesti, poput bronhitisa i emfizema.
To postiže tako što oštećuje cilije,
sićušne strukture nalik dlakama
čiji je posao da održavaju disajne puteve čistim.
Dim potom ispunjava alveole,
sićušne vazdušne kese koje omogućuju razmenu kiseonika i ugljen-dioksida
između pluća i krvi.
Otrovni gas pod nazivom ugljen-monoksid se probija kroz tu membranu u krv,
vezujući se sa hemoglobinom
i zamenjujući kiseonik
koji krv obično prenosi kroz telo.
To je jedan od razloga zašto pušenje može da dovede do nedostatka kiseonika
i gubitka daha.
U roku od oko 10 sekundi,
krvotok prenosi do mozga stimulans koji se naziva nikotinom,
pokrećući oslobađanje dopamina i drugih neurotransmitera,
uključujući endorfin
koji stvara prijatan osećaj zbog koga je pušenje veoma zarazno.
Nikotin i druge hemikalije iz cigareta
istovremeno uzrokuju sužavanje krvnih sudova
i oštećuju njihov delikatni endotelni sloj u zidu,
a to ograničava protok krvi.
Ovi vaskularni efekti dovode do zadebljanja zidova krvnih sudova
i uvećavaju lepljivost krvnih trombocita,
time povećavajući izglede za stvaranje ugrušaka
i izazivanje srčanih i moždanih udara.
Mnoge od hemikalija u cigaretama mogu da pokrenu opasne mutacije
u DNK tela zbog čega nastaju kanceri.
Uz to, sastojsci poput arsena i nikla
mogu da naruše proces oporavka DNK,
time ugrožavajući sposobnost tela da se bori protiv mnogih kancera.
Zapravo, oko jedna od svake tri smrti od kancera u Sjedinjenim Državama
je uzrokovana pušenjem.
A ne radi se samo o raku pluća.
Pušenje može da uzrokuje rak na više tkiva i organa,
kao što može i da ošteti vid
i da oslabi kosti.
Pušenje ženama otežava da zatrudne.
A kod muškaraca može da uzrokuje erektilnu disfunkciju.
Međutim, oni koji ostave pušenje
imaju ogromnu pozitivnu prednost
sa gotovo trenutnim i dugoročnim telesnim prednostima.
Svega 20 minuta nakon pušačeve poslednje cigarete,
njegovi otkucaji srca i krvni pritisak počinju da se vraćaju u normalu.
Nakon 12 sati, stabilizuju se nivoi ugljen-monoksida,
što uvećava sposobnost krvi da prenosi kiseonik.
Dan nakon prestanka pušenja,
normalizuju se krvni pritisak i rad srca, a time se smanjuje rizik od infarkta.
Nakon dva dana,
nervni završeci odgovorni za miris i ukus počinju da se oporavljaju.
Pluća postaju zdravija za otprilike jedan mesec,
uz to se kašalj i gubitak daha proređuju.
Delikatne dlakaste cilije u disajnim putevima i plućima
počinju da se oporavljaju za nekoliko nedelja
i obnovljene su nakon devet meseci, čime se uvećava otpornost na infekcije.
Do prve godišnjice prestanka pušenja,
rizik od srčanih bolesti je prepolovljen jer se funkcije krvnih sudova popravljaju.
Pet godina kasnije,
šanse za nastanak ugrušaka drastično opadaju
i rizik od moždanog udara nastavlja da opada.
Nakon deset godina, šanse za dobijanjem smrtonosnog raka pluća
opadaju za 50%,
verovatno zato što je ponovo uspostavljena sposobnost tela da popravi DNK.
Nakon 15 godina, izgledi za dobijanjem koronarnih srčanih bolesti
su u suštini jednaki kao kod nepušača.
Nema svrhe da se pretvaramo da je sve ovo lako ostvarivo.
Prestanak pušenja može da dovede do anksioznosti i depresije,
koji su uzrokovani apstinencijom od nikotina.
Međutim, srećom, ti efekti su obično privremeni.
A sve je lakše ostaviti pušenje zahvaljujući rastućem arsenalu oruđa.
Terapija nikotinske zamene putem žvaka,
nikotinskih flastera,
lozengi
i sprejeva
može da pomogne pušačima da se odviknu od cigareta.
Deluju tako što stimulišu nikotinske receptore u mozgu
i time sprečavaju simptome krize pri odvikavanju,
bez ostalih štetnih hemikalija.
Savetovališta i grupe podrške,
kognitivno-bihejvioralna terapija
i vežbe umerenog inteziteta
takođe pomažu pušačima da se klone cigareta.
To su dobre vesti
jer prestanak pušenja vraća vas i vaše telo ponovo na stazu ozdravljenja.