Ljudi, imamo problem.
(Smijeh)
Razvoj usporava, i to je bitno.
Naša globalna ekonomija prestaje rasti.
I to nije novost.
Razvoj zapravo opada zadnjih 50 godina.
Ako nastavimo ovako, moramo naučiti
kako živjeti u svijetu bez razvoja tijekom sljedećeg desetljeća.
Ovo je zastrašujuće jer, kada ekonomija ne raste,
naša djeca nemaju bolji život.
Još je strašnije to što, ukoliko kolač ne raste,
svatko od nas dobija manji komad
Tada smo se spremni boriti za veći.
To uzrokuje napetosti i ozbiljne sukobe.
Rast je jako bitan.
Ako pogledamo povijest rasta,
razdoblja velikog rasta su uvijek bila potaknuta
velikim proizvodnim revolucijama.
Dogodilo se tri puta, svakih 50-60 godina.
Parni stroj sredinom 19. stoljeća,
model masovne proizvodnje početkom 20. stoljeća --
hvala, gospodine Ford,
I prvi automatizacijski val u 1970-ima.
Zašto su ove revolucije u proizvodnji
uzrokovale ogroman rast naših ekonomija?
Zato što su ubacile ogromno poboljšanje proizvodnosti.
Prilično je jednostavno:
da bi došlo do rasta, mora se više proizvoditi,
dodavati više u ekonomiju.
To znači ili više rada ili više kapitala ili više proizvodnosti.
Svaki puta, proizvodnost je bila poluga rasta.
Ja sam ovdje danas da vam kažem
da smo na rubu još jedne velike promjene,
koja, za čudo,
opet dolazi iz proizvodnje.
Ona će nas izvesti iz krize rasta
i radikalno promijeniti način na koji je globalizacija oblikovana.
tijekom zadnjeg desetljeća.
Ovdje sam da vam ispričam o zapanjujućoj četvrtoj proizvodnoj revoluciji
koja je u tijeku.
Nije da smo završili sa proizvodnjom
od zadnje revolucije.
Zapravo, već smo imali neke jadne pokušaje
da ju oživimo.
Ali niti jedan nije bio veliki remont
potreban da bi opet rasli.
Npr., pokušali smo ih premjestiti offshore
kako bi smanjili troškove i iskoristili jeftini rad
Ne samo da ovo nije dovelo do proizvodnosti.
već je samo kratkoročno uštedjelo novac,
jer jeftini rad nije ostao jeftinim za dugo.
Nakon toga, pokušali smo sa većim tvornicama
I specijalizacijom proizvoda.
Ideja je bila da možemo dobiti puno jedne vrste prozvoda
i imati zalihu za prodati sa potražnjom.
To je pomoglo proizvodnosti, neko vrijeme.
Ali je uvelo puno rigidnosti u opskrbni lanac.
Uznimo modnu maloprodaju kao primjer.
Tradicionalne tvrtke koje se bave odjećom
su izgradile offshore, globalne, rigidne lance opskrbe.
Kada su tvrtke brze mode, poput Zare
počele nadomjestati svoje zalihe brže
od dvije kolekcije u godini do jedne u mjesecu,
nitko nije mogao držati taj tempo.
Većina njih danas su u velikim problemima.
No, unatoč svim nedostatcima,
to su tvornice kakve znamo danas.
Kada se otvore vrata,
izgledaju isto kao prije 50 godina.
Samo smo promijenili položaj, veličinu i način poslovanja.
Možete li navesti još nešto što izgleda isto
kao i prije 50 godina?
To je suludo.
Prilagodili smo model koliko smo mogli,
ali sada smo došli do granice.
Nakon svih propalih pokušaja popravka proizvodnog modela,
misilili smo da će razvoj doći od negdje drugdje.
Okrenuli smo se tehnološkom području --
tamo je bilo poprilično puno inovacija.
Samo da imenujem jednu: internet.
Nadali smo se da će dovesta do rasta.
I stvarno, promijenio nam je živote.
Napravio je velike valove u medijima, usluzi, zabavi
Ali nije napravio puno za proizvodnost.
Zapravo, iznenađujuće je da proizvodnost pada
unatoč svim ovim inovacijskim naporima.
Zamislite, pregledavanje Facebooka na poslu,
gledanje Youtube videa nas je napravilo manje produktivnim.
Čudno.
(Smijeh)
Ovo je zašto nema rasta.
Nismo uspjeli obnoviti prostor proizvodnje,
i velike tehnološke inovacije su se odigrale mimo njega.
Ali što ako možemo ujediniti te sile?
Što ako se postojeća proizvodnja i velika tehnološka inovacija
spoje kako bi stvorile novu proizvodnju?
Pogodak!
Ovo je četvrta revolucija u proizvodnji
i događa se sada.
Značajne tehnologije ulaze u proizvodni prostor,
i to naveliko.
To će unaprijediti industrijsku proizvodnost za više od trećine
Ovo je značajno, i dovesti će do rasta.
Dopustite da vam spomenem nekoliko.
Jeste li se već susreli sa naprednim robotima u proizvodnji?
Veliki su kao ljudi,
zapravo surađuju sa njma.
mogu se programirati
kako bi izveli složene zadatke koje se ne ponavljaju.
U današnjim tvornicama, samo 8% zadataka je automatizirano.
Manje složeni i oni koji se više ponavljaju.
To će biti 25% za 10 godina.
Znači, do 2025.,
napredni roboti će nadopunjavati radnike
da bi, zajedno, bili 20% produktivniji,
da bi imali 20% veći proizvodni output,
da bi postigli 20-postotni dodatni rast.
Ovo nije neka zamišljena ideja iz budućnosti.
Ti roboti rade za nas upravo sada.
Prošle godine u SAD-u, pomogli su Amazonu da pripremi i pošalje sve proizvode
za Cyber Monday,
godišnji vrhunac online prodaje.
Prošle godine u SAD-u
to je bio najveći dan u godini i povijesti za online kupovinu
Potrošači su potrošili 3 milijarde dolara na elektroniku.
To je stvarni ekonomski rast.
A tu je i aditivna proizvodnja, 3D printanje.
3D printanje je već unaprijedilo proizvodnju plastike.
A sada to isto radi sa metalom.
To nisu zanemarive industrije.
Plastika i metal predstavljaju 25 posto
svjetskog procesa proizvodnje.
Uzmimo primjer iz života.
Unutar zračne industrije,
mlaznice za gorivo su među složenijim dijelovima za proizvesti
iz jednog razloga:
sastoje se od dvadeset različitih dijelova
koji se moraju odvojeno proizvesti
a onda pomno sastaviti.
Zračne kompanije sada koriste 3D printanje
pomoću kojega mogu tih 20 različitih dijelova
zamijeniti za samo jedan.
Rezultati?
Produktivnost je viša za 40 posto.
40 posto više outputa, 40 posto viša stopa rasta
za ovu industriju.
Ali, najuzbudljiviji dio ove nove proizvodne revolucije
leži izvan same proizvodnosti.
Riječ je o proizvodnji boljih, pametnijih proizvoda.
Riječ je o mogućnosti prilagodbe.
Zamislite svijet u kojem možete kupiti proizvod kakkvog baš želite
sa funkcionalnostima koje vam trebaju,
dizajnom kakvog želite
sa istom cijenom i rokom
koji ima proizvod koji je masovno proizveden.
kao što je vaš auto, odjeća ili mobilni telefon.
Nova revolucija u proizvodnji to čini mogućim.
Napredni roboti mogu biti programirani
kako bi izveli bilo koju konfiguraciju proizvoda
bez čekanja na pripremu ili početak rada.
3D printeri odmah proizvode svaki dizajn prilagođen korisniku.
Sada možemo proizvesti jednu grupu proizvoda, vašeg proizvoda
po istoj cijeni i unutar istog intervala kao grupu različitih.
To je samo par primjera revolucije u proizvodnji koja je na djelu.
Ne samo da će prozivodnja postati produktivnija,
nego i fleksibilnija,
a upravo to su elementi rasta koji su nedostajali.
Ali postoje i značajnije posljedice.
za sve nas, kada se proizvodnja vrati u centar pažnje
to će stvoriti veliki makroekonomski pomak.
Prvo, tvornice će biti premještene na domaća tržišta.
U svijetu prilagođenosti korisniku
blizina potrošača je novo pravilo.
Nakon toga, naše tvornice će biti manje, agilne.
Opseg više nije bitan, bitna je fleksibilnost.
Raditi će na bazi izrađenog po mjeri multi proizvoda.
Promjena će biti korjenita.
Globalizacija će ući u novo doba.
Istok prema Zapadu tijek trgovine
biti će zamijenjen regionalnim tijekom trgovine.
Istok za Istok, Zapad za Zapad.
Kada malo razmislite,
stari model je sulud.
Gomilanje zaliha, izrada proizvoda koji putuju preko cijelog svijeta
prije nego dosegnu krajnjeg korisnika
U novom modelu, proizvodnja odmah pored potrošačkog tržišta
biti će puno čišća, puno bolja za naš okoliš.
U zrelim ekonomijama, proizvodnja će se vratiti kući,
stvarajući nova zaposlenja,
više proizvodnosti i više rasta.
Dobre vijesti, zar ne?
Ali ima jedna kvaka sa rastom - -
ne dolazi sam po sebi.
Zrele ekonomije ga moraju dosegnuti.
Morati ćemo znatno preškolovati svoju radnu snagu.
U većini zemalja, kao u mojoj zemlji, Francuskoj,
rekli smo svojoj djeci da proizvodnja nema budućnosti.
Da je to nešto što se događa daleko.
Sada to moramo ispraviti
i opet podučavati proizvodnju na sveučilištima.
Samo će zemlje koje se hrabro preoblikuju
moći uhvatiti ovaj rast.
To je ujedno i šansa za nerazvijene zemlje.
Naravno da Kina i druge ekonomije u nastajanju
više neće biti tvornicom svijeta.
Dugoročno, to nije bio održiv model,
kako te zemlje postaju sve bogatije.
Prošle godine, bilo je skoro jednako skupo proizvoditi u Brazilu
kao u Francuskoj.
Do 2018, troškovi proizvodnje u Kini bit će jednaki onima u SAD-u.
Nova revolucija proizvodnje
će ubrzati prijelaz tih ekonomija u nastajanju
prema modelu domaće potrošnje.
I to je dobro,
jer će stvoriti rast.
U sljedećih pet godina,
sljedećih milijarda potrošača u Kini će ubrizgati više rasta u naše ekonomije
nego top 5 euro-tržišta zajedno.
Četvrta proizvodna revolucija je prilika za sve nas.
Ako to odigramo kako treba,
vidjeti ćemo održiv rast u svim našim ekonomijama.
To znači više blagostanja, razdijeljenog među nama
i bolju budućnost za našu djecu.
Hvala.
(Pljesak)