Представете си нещо толкова малко, че може да се се побере върху
прашинка, а държи ключа към тайните на рака, вирусологията и генетиката.
За щастие
такова нещо съществува под формата на трилиони и трилиони,
лабораторно отглеждани човешки клетки, наречени HeLa.
Но нека започнем отначало.
Учените отглеждат човешки клетки в лаборатории, за да разберат функциите им,
развитието на различни болести
и да тестват нови лечения без да застрашават здравето на пациенти.
За да са сигурни, че могат да повтарят експериментите си многократно
и да сравняват резултати с други учени,
те се нуждаят от големи кличества еднакви клетки,
които надежно да произвеждат собствени копия години наред,
но до 1951 г. всички човешки клетъчни линии, които учените се опитват
да отгледат, умират за няколко дни.
Тогава ученият от Джон Хопкинс, Джордж Гай
получава проба от странно, изглеждащ тумор:
тъмно лилав, лъскав и приличащ на желе.
Тази проба е специална.
Някои от клетките в нея продължават
да се делят и делят,
и делят.
Когато отделни клетки умират,
нови поколения от техни копия заемат мястото им и продължават да виреят.
Резултът е безкраен източник на идентични клетки, които все още се използват.
Първата безсмъртна човешка клетъчна линия.
Гай я нарича HeLa, на името на пациентка- та с този необичаен тумор, Хенриета Лакс.
Родена на тютюнева платнация във Вирджиния,
тя живее в Балтимор със съпруга си и петте си деца.
Умира от агресивен рак на шийката на матката
няколко месеца след като е взета проба от туморните ѝ клетки,
за която тя никога не разбира.
Но какво прави клетките на Хенриета Лакс толкова специални
и им позволява да оцелеят, когато други клетъчни линии умират?
Краткият отговор е, че все още не знаем напълно.
Нормалните човешки клетки имат вграден контролен механизъм.
Те могат да се разделят около 50 пъти, преди да се самоунищожат
чрез процес, наречен апоптоза.
Това предотвратява предаването
на генетични грешки, които се прокрадват след множество деления.
Но раковите клетки игнорират тези сигнали, делят се неконтролируемо
и превземат нормалините клетки.
Въпреки това, повечето клетъчни линии умират, особено извън човешкото тяло.
Но не и HeLa и това е частта, която все още не можем да обясним.
Когато д-р Гай разбира, че има първата безсмъртна човешка клетъчна линия,
той изпраща проби на други лаборатории по целия свят.
Скоро първото в света съоръжение за прозводство
на клетки започва да бълва по 6 трилиона клетки HeLa на седмица,
а учените ги използват неетично,
изграждайки кариери и богатство чрез клетките на Хенриета,
без нейното съгласие или това на семейството ѝ дори без тяхното знание.
Епидемия от полиомелит е в разгара си в началото на 50-те години.
Клетките HeLa лесно поемат и реплицират вируса,
което помага на Джонас Салк да тества ваксината си.
Клетките се използват за
проучвания на шарка,
заушки,
ХИВ
и ебола.
Знаем, че човешките клетки имат 46 хромозоми,
защото учен, работещ с HeLa, открива химикал,
който прави хромозомите видими.
Всъщност се оказва, че клетките HeLa имат около 80, силно мутирали, хромозоми.
HeLa са и първите, клонирани клетки.
Дори са изпращани в космоса.
Теломераза, ензимът, който
помага на раковите клетки да избегнат разрушение, поправяйки тяхната ДНК,
е открит за първи път в клетките HeLa.
По интересно стечение на обстоятелствата,
благодарение на HeLa, знаем, че ракът на шийката на матката се причинява от
вируса ЧПВ, за който днес има ваксина.
Откритията, направени с HeLa, са събрани в хиляди научни статии,
а броят им може би е по-голям, отколкото някой би си представил.
Клетките HeLa са толкова устойчиви, че могат да се разпространят на почти
всяка повърхност, ръката на учен,
прашинка,
да заразят култури на други клетки и да ги завземат като плевели,
безброй лечения, патенти и открития, всички благодарение на Хенриета Лакс.