Jeste li znali da svaki put kad glazbenici uzmu svoje instrumente,
započne vatromet kroz cijeli njihov mozak?
Izvana, mogu izgledati mirno i usredotočeno
dok čitaju note i izvode precizne i uvježbane pokrete koji su potrebni.
No, unutar njihovih mozgova, u tijeku je zabava.
Kako to znamo?
Pa, u posljednjih nekoliko desetljeća,
neuroznanstvenici su napravili ogromne pomake
u razumijevanju funkcioniranja našeg mozga, promatrajući ga dok radi
napravama poput FMRi i PET skenera.
Kad su ljudi spojeni na te strojeve,
zadaci poput čitanja ili rješavanja matematičkih problema
imaju svaki odgovarajuće područje u mozgu gdje se može promatrati aktivnost.
No, kada su istraživači dali sudionicima da slušaju glazbu,
ugledali su vatromet.
Više područja njihovih mozgova su zasvijetlila u isto vrijeme
dok su obrađivali zvuk,
dijeleći ga kako bi razumjeli elemente poput melodije i ritma,
i onda sve to ponovo spojili u jedinstveni glazbeni doživljaj.
A naši mozgovi obavljaju sav taj posao u djeliću sekunde,
od trenutka u kojem začujemo glazbu do onda kad stopala počnu tapkati u ritmu.
No, kad su znanstvenici prešli s promatranja mozgova
slušatelja glazbe na mozgove glazbenika,
mali vatromet se pretvorio u događaj za pamćenje.
Ispada da, dok slušanje glazbe angažira mozak
nekim prilično zanimljivim aktivnostima,
izvođenje glazbe je za mozak ekvivalentno treningu za čitavo tijelo.
Neuroznanstvenici su vidjeli više područja mozga koja su zasvijetlila,
istodobno obrađujući različite informacije
u zamršenim, međusobno povezanim i nevjerojatno brzim sekvencama.
Ali što je to u stvaranju glazbe što pali svijetlo u mozgu?
Istraživanja su još uvijek relativno nova,
ali neuroznanstvenici imaju dosta dobru ideju.
Sviranje glazbenog instrumenta
angažira gotovo sve dijelove mozga istovremeno,
naročito u vizualnom, slušnom i motoričkom korteksu.
Kao ikoja druga vježba, disciplinirano, strukturirano vježbanje sviranja
osnažuje te moždane funkcije te nam omogućava da primijenimo tu snagu
na ostale aktivnosti.
Najočitija razlika između slušanja glazbe i sviranja
je da potonje zahtijeva fine motoričke sposobnosti,
koje se kontroliraju u obje polutke mozga.
Također kombinira lingvističku i matematičku preciznost,
u koju je lijeva polutka više uključena,
s novim i kreativnim sadržajima u kojima prednjači desna.
Iz tih razloga smatra se da sviranje
povećava volumen i aktivnost u moždanom corpusu callosumu,
mostu između dvije polutke,
omogućavajući porukama da prođu kroz mozak brže i kroz više različitih puteva.
To može omogućiti glazbenicima da rješavaju probleme
učinkovitije i kreativnije, i u akademskom i u društvenom kontekstu.
S obzirom da izvođenje glazbe također uključuje vještinu i razumijevanje
njenog emocionalnog sadržaja i poruke,
glazbenici često imaju višu razinu izvršnih sposobnosti,
u kategoriji međusobno povezanih zadataka
koja uključuje planiranje, osmišljavanje strategija i usmjerenost na detalje,
te zahtijeva istodobnu analizu i kognitivnih i emocionalnih aspekata.
Ova sposobnost također utječe na to kako rade naši sustavi pamćenja.
I doista, glazbenici pokazuju poboljšane funkcije pamćenja,
stvaranje, zadržavanje i dosjećanje brže je i učinkovitije.
Istraživanja su pokazala da glazbenici koriste svoje vrlo dobro povezane mozgove
kako bi svakom sjećanju dali više etiketa,
poput konceptualne, emocionalne, zvučne i kontekstualne etikete,
poput dobre internet tražilice.
Dakle, kako znamo da su ove prednosti jedinstvene za glazbu,
za razliku od, recimo, sporta ili slikarstva?
Ili je li moguće da su ljudi koji se bave glazbom
već bili pametniji prije nego su počeli?
Neuroznanstvenici su istražili ta pitanja, ali zasad su otkrili da se
umjetnički i estetski aspekti učenja sviranja glazbenog instrumenta
razlikuju od svih drugih proučenih aktivnosti, uključujući i druge umjetnosti.
I u nekoliko ispitivanja nasumično izabranih sudionika,
koji su pokazali istu razinu kognitivne funkcije i neuralne obrade na početku,
otkriveno je da su oni koji su se neko vrijeme bavili učenjem glazbe
pokazali poboljšanje u više područja mozga, u usporedbi s drugima.
Ova nedavna istraživanja o koristi sviranja za mentalne sposobnosti
unaprijedila su naše razumijevanje mentalnih funkcija,
otkrivajući unutarnje ritmove i složene interakcije
koje sačinjavaju zadivljujući orkestar našeg mozga.