Tiesitkö, että joka kerta, kun muusikot alkavat soittaa,
heidän aivoissaan syntyy ilotulitus?
Ulkoisesti he näyttävät rauhallisilta ja keskittyneiltä
lukiessaan nuotteja ja tehdessään harjoiteltuja liikkeitään,
mutta heidän aivoissaan on meneillään juhlat.
Miten tiedämme tämän?
Viime vuosikymmeninä
tutkijat ovat tehneet valtavia läpimurtoja
aivotoimintamme ymmärtämisessä seuraamalla niiden toimintaa reaaliajassa
käyttämällä mm. magneettikuvausta ja PET-tomografiaa.
Ihmisten ollessa kiinnitettyinä koneisiin
lukeminen tai matemaattisten tehtävien ratkaiseminen
näkyy toimintana vastaavilla alueilla aivoissa.
Mutta kun tutkijat tarjosivat osallistujille musiikkia kuultavaksi,
he näkivät varsinaisen ilotulituksen.
Useat alueet tutkittavien aivoista aktivoituivat yhtä aikaa,
kun ne käsittelivät ääntä,
erittelivät sitä ymmärtääkseen melodiaa ja rytmiä,
ja kokosivat sen takaisin yhtenäiseksi musiikkikokemukseksi.
Aivomme tekevät kaiken tämän sekunnin murto-osassa
hetkenä, jona kuulemme musiikin, ja jalkamme alkaa naputtaa mukana.
Mutta tutkijoiden siirtyessä kuuntelijoiden aivoista
muusikoiden aivojen tutkimiseen,
pikku ilotulitteista tulikin riemujuhla.
Selvisi, että kun musiikkia kuunnellessa aivot aktivoituvat
melko mielenkiintoisiin toimintoihin,
musiikin soittaminen onkin aivojen versio kokovartalotreenistä.
Tutkijat näkivät monien aivojen osa-alueiden aktivoituvan
samanaikaisesti niiden prosessoidessa informaatiota
monimutkaisissa, toisiinsa liittyvissä ja uskomattoman nopeissa tapahtumaketjuissa.
Mutta mikä musiikin tekemisessä saa aivot syttymään tällä tavalla?
Tutkimustieto on varsin uutta,
mutta aivotutkijoilla on melko hyvä käsitys siitä,
että instrumentin soittaminen
saa lähes kaikki aivoalueet toimimaan yhtäaikaisesti
varsinkin visuaalisen, auditiivisen ja motorisen aivokuorialueen.
Kuten missä tahansa muussakin treenissä, kurinalainen soiton harjoittelu
vahvistaa niitä aivotoimintoja, jotka mahdollistavat kyseisen vahvuuden
soveltamisen muihin aktiviteetteihin.
Selvimmin havaittava ero musiikin kuuntelemisen ja soittamisen välillä
on se, että jälkimmäinen vaatii hienomotorisia taitoja.
Molemmat aivopuoliskot osallistuvat näiden ohjaamiseen.
Soittaminen myös yhdistää kielellisen ja matemaattisen tarkkuuden,
joka on vasemman aivopuoliskon ominaisuus,
oikean aivopuoliskon käsittelemään luovuuteen.
Näistä syistä musiikin soittamisen on havaittu
kasvattavan aivokurkiaisen eli kahden aivopuoliskon välisen sillan
tilavuutta ja toimintaa. Tämä mahdollistaa
viestien nopeamman kulun aivoissa vaihtelevampien reittien kautta.
Näin muusikot saattavat ratkaista ongelmia
luovemmin ja tehokkaammin tieteellisissä ja sosiaalisissa yhteyksissä.
Koska musiikin tekeminen sisältää myös musiikin emotionaalisen viestin
muokkaamista ja ymmärtämistä,
muusikot pystyvät yleensä paremmin suoriutumaan
monimuotoisista tehtävistä,
jotka sisältävät ideointia, suunnittelua ja pikkutarkkuutta
ja vaativat yhtä aikaa sekä älyllistä että tunteisiin perustuvaa analyysiä.
Tällä kyvyllä on myös vaikutus siihen, miten muistimme toimii.
Muusikoilla havaitaan olevan paremmat muistitoiminnot: he luovat,
varastoivat ja palauttavat muistisisältöjä nopeammin ja tehokkaammin.
On havaittu, että muusikot käyttävät yhteistyössä toimivia aivopuoliskojaan
antaakseen jokaiselle muistolle useita erilaisia leimoja
kuten käsitteellinen leima, tunteellinen leima,
äänellinen leima ja käyttöyhteydestä riippuva leima
kuten hyvä Internet-hakukone tekee.
Miten tiedämme, että nämä hyödyt kuuluvat vain muusikoille
eivätkä esim. urheilijoille tai taiteilijoille?
Vai olisivatko he, jotka rupeavat soittamaan,
jo valmiiksi fiksumpia?
Aivotutkijat ovat tutkineet näitä ilmiöitä, ja tähän mennessä he
ovat huomanneet, että soittamaan opettelu eroaa
taiteellisilta ja esteettisiltä piirteiltään
muista tutkituista toiminnoista, myös muista taiteen lajeista.
Monissa satunnaistutkimuksissa on selvinnyt,
että vaikka tutkimuksen alussa
osallistujat olivat samalla ajattelun ja hermotoimintojen tasolla,
oli musiikkia opiskelleilla lopussa monilla aivoalueilla
enemmän aktiivisuutta kuin muilla osallistujilla.
Tämä uusi tutkimus musiikin soittamisen psyykkisistä hyödyistä
on edistänyt henkisten toimintojemme ymmärtämistä
paljastaen ne sisäiset rytmit ja mutkikkaat vuorovaikutukset,
joista aivojemme mahtava orkesteri muodostuu.