Vreau să încep prin a spune ce mă recomandă
pentru acest subiect,
pentru că sincer,
n-ar trebui să ascultați orice persoană în vârstă
care are o părere despre COVID-19.
(Râsete)
Lucrez în domeniul sănătății globale de aproape 20 de ani
și specializarea mea e în sisteme de sănătate
și ce se întâmplă când acestea se confruntă cu șocuri severe.
Am mai lucrat ca jurnalist în domeniul sănătății globale.
Am scris despre sănătatea globală și despre biosecuritate
pentru ziare și canale online,
am publicat o carte acum câțiva ani,
despre amenințările majore de sănătate cu care se confruntă planeta.
Am susținut și am condus campanii epidemiologice,
variind de la evaluarea centrelor de tratament pentru Ebola,
până la examinarea transmiterii tuberculozei în unitățile sanitare
și pregătirea pentru gripa aviară.
Am un masterat în Sănătate Internațională.
Nu sunt doctor. Nu sunt asistentă.
Nu sunt specializată în îngrijirea pacienților sau a altor persoane.
Specializarea mea este analizarea populației și a sistemului de sănătate,
și ce se întâmplă atunci când bolile evoluează la scară largă.
Dacă am face un clasament al expertizei în sănătatea globală,
pe o scară de la 1 la 10,
1 este o persoană oarecare de pe Facebook,
iar 10 e Organizația Mondială a Sănătății,
aș zice că probabil sunt de un 7 sau 8.
Deci, țineți cont de asta în timp ce vorbesc.
Voi începe cu elementele de bază, deoarece cred că s-au pierdut
în tumultul mediatic din jurul COVID-19.
Așadar, COVID-19 e un coronavirus,
iar coronavirusurile sunt o subcategorie de virusuri
cu câteva caracteristici aparte.
Ca material genetic, folosesc ARN în loc de ADN
și sunt acoperiți de țepi pe toată suprafața.
Acești țepi sunt folosiți pentru a invada celulele.
Acei țepi formează o coroană, de aici și numele coronavirus.
COVID-19 e cunoscut ca fiind noul coronavirus,
deoarece până în decembrie știam doar șase tipuri de coronavirus.
COVID-19 e cel de-al șaptelea tip.
E nou pentru noi.
Tocmai i-am secvenționat genomul
și a fost denumit.
De asta e nou.
Dacă vă amintiți de SARS, Sindromul Respirator Acut Sever,
sau MERS,
Sindromul Respirator din Orientul Mijlociu,
aceștia erau coronavirusuri.
Și poartă numele de sindrom respirator
pentru că asta face un coronavirus:
vă atacă plămânii.
Nu vă provoacă greață, nu îți curge sânge din ochi,
nu produc hemoragii.
Se îndreaptă spre plămâni.
COVID-19 nu este diferit.
Cauzează o gamă de simptome respiratorii
care încep cu o tuse uscată și febră
și duc până la pneumonie virală mortală.
Această gamă de simptome e unul dintre motivele
pentru care a fost atât de greu să monitorizăm această epidemie.
Mulți sunt infectați cu COVID-19, dar într-o formă atât de ușoară,
simptomele lor sunt minore, încât nici măcar nu se duc la medic.
Nu sunt înregistrați în sistem.
Copiii, cu precădere, fac formele cele mai ușoare de COVID-19,
și ar trebui să fim recunoscători pentru asta.
Coronavirusurile sunt zoonoze,
adică se transmit de la animale la oameni.
Unele coronavirusuri, precum COVID-19, se transmit și de la om la om.
Cei care se transmit de la om la om circulă mai repede și mai departe,
exact ca COVID-19.
Zoonozele sunt foarte greu de eradicat,
pentru că sursa e reprezentată de animale.
Un exemplu este gripa aviară,
pe care o putem întâlni la animalele din ferme, curcani, rațe,
și continuă să revină în fiecare an, deoarece e adusă de păsările sălbatice.
Nu auzim prea multe despre ea,
deoarece gripa aviară nu se transmite de la om la om,
dar avem epidemii în fiecare an în ferme de păsări din întreaga lume.
COVID-19 a fost cel mai probabil transmis de la animal la om
într-o piață de animale sălbatice din Wuhan, China.
Acum să discutăm despre lucruri mai complicate.
Aceasta nu va fi ultima epidemie majoră pe care o vom avea.
Vor mai exista focare și epidemii.
Asta nu e o probabilitate, e o certitudine.
Este rezultatul modului în care noi, ca ființe umane,
interacționăm cu planeta noastră.
Alegerile pe care le facem ca oameni ne pun în poziția
în care vom avea mai multe epidemii.
În parte din cauza schimbărilor climatice
și a modului în care încălzirea climei face planeta mai prielnică
pentru virusuri și bacterii.
Dar și din cauza modului în care distrugem ultimele zone sălbatice.
Când ardem și arăm Pădurea Amazoniană,
ca să avem teren ieftin pentru ferme,
când ultima savană africană este transformată în ferme,
când animalele sălbatice din China sunt vânate până la extincție,
omul intră în contact cu fauna sălbatică
cu care nu a avut niciun contact înainte,
iar acei oameni dobândesc noi tipuri de boli:
bacterii, virusuri, lucruri pentru care nu suntem pregătiți.
Liliecii, în special,
au abilitatea de a găzdui boli care pot infecta oamenii,
dar nu sunt singurele animale care fac asta.
Atâta vreme cât locurile îndepărtate devin mai puțin îndepărtate,
epidemiile vor continua să apară.
Nu putem opri epidemiile prin carantină sau restricții de călătorie.
Acesta e primul nostru impuls:
„Să oprim circulația oamenilor, să oprim acest virus.”
Dar e foarte greu să pui la punct o carantină perfectă.
E foarte greu să stabilești restricții de călătorie.
Chiar și țările cu investiții mari în domeniul sănătății publice,
precum SUA și Coreea de Sud,
nu pot aplica aceste restricții suficient de rapid
încât să evite o epidemie.
Există motive logistice pentru asta și motive medicale.
În cazul COVID-19,
se pare că există o perioadă în care ești infectat și nu ai niciun simptom,
care poate atinge chiar 24 de zile.
Așadar, oamenii circulă cu acest virus fără niciun simptom.
Nu intră în carantină. Nu știu că au nevoie de carantină.
Iar carantina și restricțiile de călătorie implică costuri foarte mari.
Oamenii sunt animale sociale
și opun rezistență când îi obligi să stea într-un loc
și încerci să îi izolezi.
Am observat în perioada epidemiei de Ebola că imediat ce s-a instituit carantina,
oamenii încearcă să o evite.
Unii pacienți, dacă știu că există un protocol strict de carantină,
s-ar putea să evite prezentarea la doctor,
pentru că se tem de sistemul medical sau nu și-l pot permite,
și nu vor să fie despărțiți de familie și prieteni.
Politicienii, oficialii guvernamentali,
dacă știu că vor fi băgați în carantină
dacă vorbesc despre focare și cazuri,
ar putea ascunde informații reale, de teama declanșării carantinei.
Desigur, aceste forme de eschivări și minciuni
sunt exact lucrurile care fac o epidemie atât de dificil de monitorizat.
Putem și trebuie să îmbunătățim carantina și restricțiile de călătorie,
dar nu sunt singura noastră opțiune și nici cea mai bună
pentru a face față acestor situații.
Soluția reală pe termen lung pentru a face aceste epidemii mai puțin grave
e construirea unui sistem global de sănătate
care să sprijine asistența medicală în fiecare țară din lume,
astfel încât toate țările, chiar și cele sărace,
să poată identifica și trata rapid bolile infecțioase pe măsură ce apar.
China a fost aspru criticată pentru reacția la COVID-19.
Dar dacă COVID-19 ar fi apărut în Chad,
care are 3,5 doctori
la o sută de mii de oameni?
Sau în Republica Democrată Congo,
care abia a tratat ultimul pacient cu Ebola?
Adevărul e că aceste țări nu au resursele necesare
pentru a face față unor boli infecțioase,
să trateze și să acționeze suficient de rapid
ca să salveze restul lumii.
Am condus o evaluare a centrelor de tratare a Ebola din Sierra Leone.
și adevărul e doctorii de acolo
au identificat foarte repede criza Ebola,
la început ca un virus periculos, contagios și hemoragic,
apoi ca Ebola propriu-zisă.
Însă, după ce au identificat-o, nu au avut resursele să acționeze.
Nu aveau destui doctori, paturi de spital
și nu aveau nici informații suficiente despre cum să trateze Ebola
sau cum să implementeze controlul infecției.
Unsprezece doctori au murit de Ebola în Sierra Leone.
Țara avea doar 120 de doctori când a izbucnit epidemia.
Prin comparație,
Centrul Medical Baylor din Dallas are peste o mie de doctori.
Acestea sunt inegalitățile care omoară oameni.
Mai întâi, omoară pe cei săraci, la începutul epidemiei,
apoi oameni din întreaga lume,
când epidemia se răspândește.
Dacă chiar ne dorim să încetinim aceste epidemii
și să le minimizăm consecințele,
trebuie să ne asigurăm că fiecare țară din lume
poate identifica bolile noi,
le poate trata,
poate raporta și împărtăși informații despre ele.
COVID-19 va fi o mare povară pentru sistemele de sănătate.
COVID-19 a scos în evidență câteva carențe reale
în lanțurile globale de aprovizionare în domeniul sănătății.
Sistemele de tip „LEAN” și „JIT” sunt bune când lucrurile merg bine,
dar pe timp de criză înseamnă că nu avem rezervele necesare.
Dacă un spital sau o țară
rămâne fără măști sau echipamente de protecție,
nu există niciun depozit mare plin de cutii din care ne putem aproviziona.
Trebuie să comandăm de la furnizori,
să așteptăm să le producă, și să așteptăm să le expedieze,
de obicei din China.
Asta înseamnă o întârziere când e esențial să acționezi rapid.
Dacă am fi fost perfect pregătiți pentru COVID-19,
China ar fi identificat epidemia mai devreme.
Ar fi fost pregătiți să ofere asistență medicală celor infectați
fără să fie nevoie să construiască clădiri noi.
Ar fi furnizat informații corecte cetățenilor săi,
astfel încât să nu apară tot felul de zvonuri
pe rețelele sociale din China.
Ar fi furnizat informații autorităților din domeniul sănătății globale,
iar acestea ar fi raportat sistemelor naționale de sănătate
să se pregătească în cazul în care virusul se va extinde.
Sistemele naționale de sănătate ar fi putut face provizii
de echipamente de protecție
și ar fi pregătit personalul medical pentru tratarea și controlul bolii.
Am fi avut protocoale pe baze științifice și am fi știut ce să facem
când vasele de croazieră au pacienți infectați.
Am fi transmis informații reale către toată lumea
și nu am mai fi asistat la incidente rușinoase și penibile de xenofobie
precum agresarea persoanelor cu trăsături asiatice pe străzile din Philadephia.
Dar și cu toate acestea,
tot am avea epidemii.
Alegerile noastre cu privire la modul în care ocupăm planeta
fac acest lucru inevitabil.
Există un singur consens al experților cu privire la COVID-19 și e acesta:
în SUA și în întreaga lume,
lucrurile se vor înrăutăți înainte de a deveni mai bune.
Asistăm la cazuri de infectare care nu pot fi asociate cu călătoriile,
care apar pur și simplu în comunitate
și vedem oameni infectați cu COVID-19
la care nu putem determina contactul.
Acestea sunt semnele unei epidemii care se înrăutățește,
nu ale uneia care e sub control.
E trist, dar nu surprinzător.
Experții în sănătate globală
când discută despre un nou virus
analizează un astfel de scenariu.
Cu toții sperăm să scăpăm ușor,
dar când experții discută despre controlul epidemiilor,
acesta e genul de situație și modul în care anticipează mișcarea virusului.
Vreau să închei cu câteva sfaturi.
Spălați-vă pe mâini!
Spălați-vă des pe mâini!
Știu că vă spălați des pe mâini pentru că nu mirosiți urât,
dar spălați-vă și mai mult.
Stabiliți-vă repere și obiceiuri pentru a vă spăla pe mâini.
Spălați-vă de fiecare dată când intrați și ieșiți dintr-o clădire.
Spălați-vă când intrați și ieșiți dintr-o ședință.
Faceți-vă obiceiuri pentru a vă spăla pe mâini.
Dezinfectați-vă telefonul.
Atingeți mereu telefonul cu mâinile murdare și nespălate.
Știu că îl luați cu voi la baie.
(Râsete)
Așa că dezinfectați-l și nu-l folosiți prea des în public.
Poate că TikTok și Instagram ar trebui folosite doar acasă.
Nu vă atingeți fața.
Nu vă frecați la ochi.
Nu vă roadeți unghiile.
Nu vă ștergeți la nas cu dosul palmei.
Nu faceți asta niciodată pentru că e dezgustător.
(Râsete)
Nu purtați mască de protecție.
Măștile de protecție sunt pentru bolnavi și personalul medical.
Dacă ești bolnav masca reține tusea și strănutul
și îi va proteja pe cei din jur.
Dacă sunteți personal medical,
masca e un instrument dintr-un set de instrumente
numit echipament de protecție,
pe care ați fost învățați să-l folosiți pentru a îngriji pacienții
fără a vă îmbolnăvi.
Dacă sunteți o persoană sănătoasă și purtați mască,
doar vă va face fața să transpire.
(Râsete)
Lăsați măștile de protecție în magazine,
pentru doctori, pentru asistente și pentru cei bolnavi.
Dacă credeți că aveți simptome de COVID-19,
stați acasă, sunați doctorul și cereți-i sfatul.
Dacă sunteți diagnosticat cu COVID-19, rețineți că de obicei e foarte blând.
Iar dacă ești fumător,
acum e cel mai bun moment să te lași de fumat.
De fapt, dacă ești fumător,
mereu e momentul cel mai bun de a renunța la fumat,
dar dacă ești fumător și ești îngrijorat de COVID-19,
îți garantez că renunțarea la fumat e cel mai bun mod
de a te proteja de efectele cele mai grave ale COVID-19.
COVID-19 e înspăimântător
într-o vreme când majoritatea știrilor par să ne sperie.
Sunt și multe moduri de abordare greșite, dar atrăgătoare:
panica, xenofobia, agorafobia, autoritarismul,
minciuni simplificate care ne fac să credem că ura, furia și singurătatea
sunt soluțiile pentru epidemii.
Dar nu sunt.
Ne fac doar mai puțin pregătiți.
Mai avem însă un set de opțiuni banale, dar utile,
pe care le putem folosi în cazul epidemiilor,
cum ar fi îmbunătățirea sistemelor de sănătate de aici și din toată lumea;
investiții în infrastructura de sănătate și de monitorizare a bolilor,
astfel încât să știm când apare o boală nouă;
dezvoltarea sistemelor de sănătate în întreaga lume;
consolidarea lanțurilor de aprovizionare pentru a fi gata în situații de urgență;
o educație mai bună,
pentru a putea să discutăm despre epidemii și evaluarea riscului
fără să fim orbiți de panică.
Trebuie să fim ghidați de echitate
pentru că în situația asta, ca în multe altele,
echitatea e în interesul nostru.
Vă mulțumesc că m-ați ascultat astăzi
și vreau să fiu prima care vă spune:
spălați-vă pe mâini când ieșiți din sală!
(Aplauze)