[zene]
Most, hogy már tudjuk, hogyan találjuk meg a nyereség-maximalizáló pontot, megmutatjuk
a nyereség összegét a diagramon az átlagköltség görbét használva.
-Tehát, ahogy említettem az elõzõ elõadásban, az átlagköltség az ár per megtermelt termékegység. Azaz,
az átlagköltség a teljes költség elosztva a Q-val. Emlékezzünk arra is, hogy a teljes költség
felbontható az állandó költségekre és a változó költségre. Tehát leírhatjuk
az átlagköltséget egy némileg hosszabb formában is.
Az átlagköltség egyenlõ az állandó költség elosztva a Q-val plusz
a változó költség elosztva a Q-val a végtermék egységei. Ez kicsit hasznos, mert
képet kaphatunk, egy kis ráérzést egy tipikus átlagköltség-görbe ívérõl.
Figyeljük meg, hogy az állandó költség nem változik Q-val. Ezért ezek állandók. Tehát, amikor a mennyiség
kicsi, ez a szám, tegyük fel, az állandó költség egy százas és Q kicsi, akkor ez a szám
olyan nagy lesz, mint 100 osztva 1-el. Amint a Q nõ, ez a szám
az állandó költség osztva Q-val kisebb lesz, tehát ha Q 10 ez a szám 100
osztva 10-zel, 10 lesz. Tehát 100-tól indul és le, le, le, le
lennebb és lennebb és lennebb megy, mindig, amikor elosztod egy nagyobb
mennyiséggel. Másrészt, a változó költség növekszik a mennyiséggel. Azonfelül,
amit láttunk a határköltség görbén, hogy néhány ponton, a változó költség
gyorsabban növekszik, mint a mennyiség. Szóval, ami történni fog
ezzel a számmal néhány ponton változó költség elosztva a mennyiséggel -, hogy egyre
nagyobb és nagyobb és nagyobb lesz. Tehát két dolog van, az egyik erõ lenyomja
az átlagköltséget. Ez kiváltképp erõs lesz a kezdetekben.
Végül, azonban, a második hatás itt felviszi az átlagköltséget. Tehát
ez lesz a jellegzetes átlagköltség görbénk formája az esés eléri a
minimumot, aztán emelkedik. Rajzoljuk ezt így le. Oké, itt van a jellegzetes
határköltség-görbénk, és itt van a határbevétel görbénk, ami azonos az árral.
Tudjuk, hogy a nyereségmaximalizáló pont ott van, ahol a határbevétel egyenlõ
a határköltséggel. Itt van az átlagköltség görbe és figyeljük meg, hogy olyan az íve, ahogy
leírtam, magasan indul, esik, eléri a minimumot, és egybõl ismét visszamegy
fel. Néhány másik pont, amit vegyünk észre, a minimum pont, a határköltség
áthalad az átlagköltség görbe minimum pontján. Most ez valójában
csak egy matematikai tény, de hadd adjak neked egy kis ráérzést. A költség helyett
az átlagminõsítésrõl és a határminõsítésrõl szeretnék beszélni. Tegyük fel, hogy az átlagminõsítésed
80%. Nagyon jól csinálod. De aztán a következõ teszteden csak
60%-ot érsz el, vagyis alacsonyabbat. Milyen hatással lesz ez az átlagodra? Nos,
leviszi az átlagodat. Valójában, ahányszor a határod az átlagod alatt van, az átlagodnak
esni kell. Másrészt, tegyük fel, hogy 80%-ot érsz el, és a
következõ teszteden 90%-ot érsz el. Nagyszerû, de milyen hatással lesz ez az átlagodra?
Emeli az átlagodat. Valójában, akármikor a határod az átlagod felett van, az átlagodnak
nõni kell. Most tételezzük fel, hogy mi történik, amikor mondjuk 80%-ot érsz el, és a
következõ teszteden szintén 80%-ot érsz el. Nos, ilyenkor a határod megegyezik az átlagminõsítéseddel,
és az átlagminõsítésed egyenes nem változik, egyenletes. De ami igaz
az átlagra és határminõsítésedre, az igaz az átlagköltségre és határköltségre is.
Amikor a határköltség az átlag alatt van, az átlag csökken. Amikor
a határköltség az átlag felett van, az átlag nõ. És amikor a határ
egyenlõ az átlaggal, az átlag egyenes. Más szóval, az átlag költség görbe minimum
pontjánál vagyunk. Oké, most már elmondtam, hogy tudjuk használni az átlagköltség görbét,
hogy megállapítsuk a nyereséget megmutassuk a nyereséget a diagramon. Ezt egy kicsit átrendezve
tudjuk megtenni. Emlékezzünk, hogy a nyereség egyenlõ a teljes bevétel mínusz a teljes költség
és a teljes költség nem más, mint az ár szorozva a mennyiséggel P x Q. Azt is tudjuk, hogy az átlag költség
egyenlõ a teljes költség osztva a mennyiséggel. Rendezzük át egy kicsit úgy,
hogy megkapjuk, hogy a teljes költség egyenlõ az átlagköltség szorozva a mennyiséggel. Szóval vegyük
ezt és szorozzuk meg mindkét oldalt Q-val, a mennyiséggel. Tehát végezzük el ezeket a helyettesítéseket
a nyereség-egyenletünkben. Ha ezt megtesszük, a nyereség egyenlõ lesz a teljes bevétellel ár
szorozva a mennyiséggel mínusz teljes költség átlagköltség szorozva mennyiséggel. Most vegyük ki Q-t
az egyenlet mindkét oldaláról és megkapjuk, hogy a nyereséget szintén leírhatjuk úgy, az ár
mínusz átlag költség, mindez megszorozva a mennyiséggel. Ez szép, mert megtaláljuk
az összes ilyen elemet a diagramunkon. Itt van az ár. Itt van az átlagköltség
a nyereség-maximalizáló mennyiségnél. Hadd mutassam csak meg. Ott van az ár. Ott van
az átlagköltség a nyereségmaximalizáló mennyiségnél. Tehát a profit a nyereség-
maximalizáló mennyiségnél ez a zöld terület itt. Az ár mínusz az átlagköltség, szorozva
a mennyiséggel. Most már van egy szép módszerünk arra, hogy megmutassuk egy diagramon, hogy mennyi
a nyereség. Használjuk ezt az eszközt még egy kicsit. Itt van egy másik példa az átlagköltség
görbére mozgás közben. Emlékezzünk, hogy azt mondtam, hogy a nyereség-maximalizálás nem feltétlenül
jelenti, hogy a vállalat pozitív profitot termel. Néha a legjobb, amit tehetsz, hogy
minimalizálod a veszteségeidet. Kell venned egy veszteséget. Például, tételezzük fel, hogy az
ár 17 dollár alatt van. Azaz, ez a piaci ár, ami egyenlõ a vállalat határ-
bevételi görbéjével. Hogyan maximalizálja a cég a nyereséget? Megválasztja a mennyiséget, ahol
a határbevétel egyenlõ a határköltséggel. Ebben az esetben, a mennyiség 1. Most
mi a nyeresége a cégnek? Nos, általában úgy mérjük a profitot, hogy az ár mínusz
az átlagköltség szorozva a mennyiséggel. De jegyezzük meg, hogy az ár az átlagköltség alatt van
a nyereség-maximalizáló mennyiség, egynél. Mivel az ár az átlagköltség alatt van, ez
veszteség. Ez negatív mennyiség. Ez egy veszteség. Valójában, jegyezzük meg, hogy a megtérülési ár
a 17 dollár, ami a minimum az átlagköltség görbén. Annak érdekében, hogy
nyereséges legyen, a cégnek el kell érnie a minimumot az átlagköltség görbéjén. Tehát
bármilyen 17 dollár alatti árnál nyereséget maximalizálunk egy ponton, ahol az ár megegyezik
a határköltséggel, és figyeljük meg, hogy az összes ilyen ár az átlagköltség alatt van. Tehát
ez az egész lenti terület, még a nyereség-maximalizáló mennyiség is, veszteséget
jelent. Másrészrõl, ha egyszer 17 dollár fölé megyünk, az átlagköltség-görbe
minimuma fölé , akkor megfeleltethetjük az árat a határköltséggel. Megválaszthatjuk a mennyiséget úgy,
hogy az ár megegyezzen a határköltséggel. Ez az ár az átlagköltség fölött lesz, tehát
nyereséget hoz. Ezért, 17 dollár, az átlagköltség görbe minimuma a
megtérülési pont. Ha az ár kevesebb, mint az átlagköltség görbe
minimuma, veszteségünk lesz. Ha az ár nagyobb, mint
az átlagköltség görbe minimuma, akkor nyereséget termelünk. Tehát mikor kell egy
vállalatnak ki- illetve belépnie egy iparba? Hosszú távon, a cégek akkor lépnek be, ha az ár
az átlagköltség fölött van. Ha az ár valahol az átlagköltség görbe fölött van,
akkor a vállalat tud nyereséget termelni a belépéssel és ez az amit a cégek szeretnének tenni.
Nyereséget szeretnének termelni, tehát be akarnak lépni bárhova ahol nyereség
lehetséges. A vállalatok akkor lépnek ki az iparból, ha az ár az átlagköltség
görbe alatt van. Ekkor veszteségük lesz és ki akarnak lépni. Így
végül, amikor az ár egyenlõ az átlagköltség minimumával éppen
egyenlõ az átlagköltség görbe legaljával, a nyereség nulla és nem
ösztönzés sem kilépésre sem belépésre az iparban. Most valószínûleg az a kérdés, hogy miért
maradna a vállalat az iparban, ha a nyereség nulla? A nullás nyereség csak egy szaknyelvi
kifejezés, azt jelenti, hogy a piaci árnál a vállalat lefedi az összes
költségét, beleértve, hogy ki tudja fizetni a munkaerõt és a tõkét, a szokásos haszonáldozati költségeit.
Tehát a nullás nyereség azt jelenti, hogy mindenkit kifizettek, annyira,
hogy elégedettek legyenek. Más szóval, a nullás nyereség alatt azt értjük, amit normál emberek értenek normál
nyereségen. Tehát amikor egy közgazdász azt mondja, hogy nullás nyereség, az helyettesíti a normál nyereséget.
Még egy részlet a be- és kilépésrõl. Nem mindig van értelme kilépni
az iparból egybõl, amikor az ár az átlagköltség alá esik. Vagy belépni azonnal,
amikor az ár az átlagköltség fölé emelkedik. Miért nem? Nos, léteznek be- és kilépési költségek is.
Például, tegyük fel, hogy jelenleg az olaj ára az olaj szivattyúzás átlagköltsége fölött van,
ha már van kutad. Be kéne lépned az iparba? Nos,
nem feltétlenül. Mert a belépés megköveteli, hogy fúrj egy kutat és egy
olajkút fúrása "elsüllyedt", leírandó költség ebben az esetben szó szerint.
A leírandó költség olyan költség, ami, ahogy megtörtént, már nem nyerhetõ vissza. Tehát ha belépsz
az iparba és fúrsz egy olajkutat, nem kapod vissza azt a pénzt már késõbb,
amikor kilépsz az iparból. Ami azt jelenti, hogy nem akarsz belépni, mindaddig, amíg nem várhatod el,
hogy az olaj ára maradjon az átlagköltség görbe minimuma fölött elég hosszan ahhoz,
hogy visszahozza a belépési költségeidet. Tehát csak azért, mert az ár
az átlagköltség fölé emelkedett egy kicsit, nem akarsz azonnal beleugrani ebbe az
iparba. Meg kell várnod, amíg ez az ár az átlagköltség fölött marad,
elég sokáig ahhoz, hogy visszahozza a belépési költségeidet. Ugyanilyen okból kifolyólag,
ha vannak kilépési költségek, például, ha el kell zárnod a kutadat, vagy fel kell töltened
cementtel a kutat, amikor kilépsz, mint ahogy az Egyesült Államokban teszik, akkor, ha az ár
leesik az átlagköltség alá, a legjobb lesz, ha átvészeled a vihart, legalább egy idõre,
mielõtt kilépsz. Csak ha arra számítasz, hogy az olaj ára marad az átlagköltség minimumod
alatt hosszabb ideig, akkor akarsz kilépni az iparból.
Elvégre, ha az olaj ára az átlagköltség alá esik egy kicsit és
utána visszamegy, az élethosszig tartó nyereség még mindig lehetséges. Tehát a be-
és kilépés nagyon bonyolult lehet, mert gondolnod kell
az élethosszig tartó nyerségre, nem csak az azonnali nyereségre. Bárhogyan is, a lényeg
nagyon egyszerû. A vállalatok nyereségre törekszenek és el akarják kerülni a veszteséget. Ennek
eredményeképpen, a vállalatok belépnek az iparba, ha az ár az átlagköltség fölött van
és tudnak nyereséget termelni, és kilépnek, ha az ár az átlagköltség alatt van.
Köszönöm.
- [Narrátor] Ha tesztelni akarod a tudásod kattints a kvízre,
ha kész vagy tovább haladni kattints a következõ videóra
[zene] Felirat: amara.org Fordította: Samu Fanni Ellenõrizte: Mátyus Andrea Lektorálta: Mandel Kinga Magdolna